Iiarieiisis iiovet. mert a F. Ker- 
nel i WiEsi!. = hirfn X 
friaeáf esak ])uszta névnek, nem 
közöltnek tekinti, ^láskülönben 
ez a megokolás nem érthető. 
De ma.o’a Simo.nkai tanár úr 
azt irta nekem (líidö jul. 2í).), 
Itog-y Ma.<i'yai-orszá,í>; tióráját il- 
letőleg a Viola suarisra vonat- 
kozó minden eddigi adat téves 
és én ezen az alapon, ngy vél- 
tem, joggal Írhattam Beckeh úr- 
nak. hogy iMagyai'ország dórá- 
jából igazi Vio a snaeist és 
hírfa X naarisf nem közöltek. 
Gáyei’ Gy 
Ein zweiter Standort von 
Homalia lusitanica Schimp. 
in dér österr.-ungar. Mon- 
archie 
Dieses eeht mediterráné Moos 
wiirde fül' die Monarehie von 
Loper 1851) entdeckt. nnd zwar 
anf Kalkfelsen am Eingange in 
die (Írotté von \>rteneglio bei 
('aj)o d'Istria. Herr RektorFried- 
rieh IvEnN (Breslaiii. dér lang- 
jáhrige Freund des t K. (1. 
ía.MiKicifr. sandte mir gütigst 
eine Proln' des Mooses von ei- 
nem nenen. dem nreiien Stand- 
orte nnserer iMonarehie : í'euchte 
Kalkfelsen in der\’nitkisehlueht 
bei Abbázia. \vo er es 11. VII. 
11)01 gefnnden hat. Die Fxem- 
])lare sind. wie eine A'erglei- 
chung mit No. íöT dér R.\ben- 
HoiisT Sehen linjotheka earopaea 
ergibt. typiseh ansgebildet. Fs 
ist zn hoffen. (láss dieses sel- 
tene Moos aueh an anderen 
Bmd<ten dér südliehen Teile dér 
Monarehie noeh entdeckt wer- 
den wii'd. Franz Matouschek. 
dér \'iola hírfa X ■maris des- 
halb (len Xaraen V liíharíensís 
gebe. weil er die V. Kernerí 
W’iEsu. = hírfa X Aasfríaca als 
nőmén nndimi fiir nieht pnbli- 
ziert betra(ditet. Sonst hat diese 
Motivation keinen Grund. 
Doeh teilte mir Herr Prof. 
Semonkai selber mit (21). Juli 
11)08), (láss Ungarns Flóra be- 
treffend allé bisherigen Anga- 
ben über Viola snavis MB. falséit 
seien. und aus dieseni Grnnde 
daehte ieh Herrn Becker sehrei- 
ben zu kőimen, dass aus Un- 
garns Flóra noeh keine Vida 
sauris MB. u. keine eehte hírfa 
X ■'<naris pid)iiziert tvurde. 
Gy. Gáyer. 
A Homalia lusitanica 
Schimp. második termőhe- 
lye az osztrák-magyar mon- 
archiában. 
Ezen valósággal földközi ten- 
germelléki mohot monarehiánk- 
ban Loser fedezte fel 185D-ben, 
még pedig ('apó d’Istria mel- 
lett a verteneglio-i barlang be- 
járatának mészszikláin. Kern 
Frigyes ibreslaui) rektor úr, 
boldogult Li.MiMiiCHT K. G. régi 
barátja, egy új termőhelyről 
volt szives nekem egy jiéldát 
küldeni: a Vrutki - szakadék 
nedves mészszikláiról Abbázia 
mellett, a hol 19oi. év július 
hó 11-én találta volt A ])éldák. 
mint a KABENnoRsr-féle Bri/o- 
theka e a rojiaeá-nnk KiT. számá- 
val való összehasonlítás útján 
meggyőződtem, typikusan ki- 
fejlődöttek. Ezen ritka moh re- 
mélhetőleg a monarehia déli 
részének más helyeiről is elő 
fog kerülni. Matouschek F. 
