170 
Rapaics Hajmuiid « Adatok 
Szolnok vidéke növényzetéhez » 
eznnen tartott elöad.isában Al- 
földünk eme jellemző vidékének 
növényzeti viszonyait ismertette, 
odavaló ú jaknak tartott növény- 
alakok (Astcr TripoUmn ff.) be- 
mutatása kíséretében. Előadása 
főkép Szolnok flórájának széki 
ve^etatiójára terjeszkedett ki. 
Roth Róbert « Különös fe- 
nyőalak a Magas-Tátrábaii)) 
ezimű dolgozatát Boknátskv 
denő ismeitette. Szerző egy 
különös fenyőalak esúcshajtá- 
sainak lekonyulását talajbeli 
behatásoknak tulajdonítja. K. 
Raimund Rapaics legt einef 
Arbeit «Beitriige zűr Flóra der| 
Umgebi ng von Szolnok» vorj 
und besprieht die Vegetations- 1 
verháltnisse dieser ty])isehen 
ungarisehen Tiefebene-Gegend. 
Vortr. behandelte hauidsác'hlieh 
die Pdora dér Salzstepjie und 
wies vermeintlicdie neue For- 
men von Antev Irqiolimn vor. 
Eug. Beií.xatsky legt eine Ar- 
beit Róbert Roth's über eiin* 
«Eigentümlic'he Fönn dér Fiehte 
in dér hőben Tátra » vor. Vorti’. 
will die hángenden (jipfeltriebe 
diesel’ Fönn dem Einfiusse des 
Substrates zusehreiben. K. 
A kir. magy. Term.-tud. Társ. növénytani szakosztályának 
1904 április hó 13-án tartott ülése. 
Sitzung dér botanischen Section dér kön. ung. natur- 
wissenschaftl. Gesellschaft am 13. April 1904. 
I. Cserey Adolf előadást tart 
«A mohok liNgroseojios termé- 
szeté »-ről. 
'1. FialoWSki Lajos «(rYŐHFFY 
István gyűjtötte néi)ies és az 
előadó gyűjtötte irodalmi ma- 
gyar növényneveket)) magya- 
rázza. 
3 .Kont úr B él a e 1 ő a (Iá s 1 1 a rt « A 
szentirás gramineáiról», mely- 
ben ismertette mind ama ])á- 
zsitféléket, melyek az ó- és új- 
szövetségi iratokban említtetnek. 
Eme fűfajok; a búza, a tönköly 
(kuszszeméth), az árpa. a köles, 
a czölöpnád, sőt előadó oda 
vette a szt. Márk evangeliumá- 
l)an előforduló konkolyt is, mel\' 
alatt dr. Kontói! szerint a szé- 
dítő vadoezot fLo/Ze/n fe>iuilen- 
tuni L.) kell érteni s nem a kon- 
kolyt (Afjrosfenima (Afhdffo L.). 
1. Adolf Cserey hált einen 
^Mrtrag über die Hygroskopici- 
tát dér Moose. 
2. Ludwig Fialowski spritdit 
über die von Stefan Gyoüffv 
gesammelten volkstümliehen 
und vöm \’ortr. gesammelten 
litterarisehen ungarisehen Ptlan- 
zennamen. 
3. Béla Kontúr spiclit über 
die Gramineen dér Heiligen 
Schrift u. záhit allé jene Gráser 
auf. welche im altén u. neuen 
Testamente erwáhnt werden. 
Die Gráser sitid dér Weizeii, 
dér kSpelz, die Gerste, die Hirse. 
das Pfahlrohr. Vortr. hált die 
im Ev. St. Marcus’s erwáhnte 
Rade für Taumelloleh (Lolliim 
tcmuhntum L.) und nieht für 
Af/i'ostemmii (lifhago. Das in dér 
heil. Sehrift erwáhnte wohlrie- 
ehende Rohr ist naehdem Vor- 
