•207 
csekély eltérés is itt, igen hatalmas szó az exemorphieiis bélyegek 
mellett! — Az ENCLER-féle rendszerben nem kicsiny a szerepe. 
Ennek, valamint a fejlődésmenet figyelembe vételének alapján 
türtéidietett meg az, hogy a külső bélyegeik alapján esetleg igen 
kevéssé rokonnak tartott családok közeli i'okonságba jutottak egy- 
mással. 
A szorosabb értelemben vett Szegfű- és Gentiava félék fSile- 
neae és Gentianae) parallelismusát illetőleg is igen fontosak a 
fentebb említett anatómiai viszonyok. 
Tény az, hogy külső morphologiai bélyegek e családokban 
a főbb tyj)usokat illetőleg megegyezők s hasonlók. A levélállás, a 
levelek alalja, a szár, a gyökér, a virágban a kehely és szirom- 
levelek, a porzók és termők száma, a termő és a viráglevelek 
egymáshoz való viszonya, a • bogárcsalogató nagy és szép színű 
virág, a geographiai elterjedés mind oly motívumok, amelyek, 
nagy vonásokban tekintve, a parallelismus mellett emelnek szót. 
A ligularis ké])let, amely egyes csoportoknál fellép, szintén érvel 
a külső morphologiát tekintve. 
De mindezekkel ellentétet, még pedig igen hatalmas ellen- 
tétet képez a virág sziromlevelének fejlődése s a növény belső, 
anatómiai szerkezete. 
A virág fejlődésében a (ludorok között fellépő intercalaris 
gyűrű igen fontos momentum ()s természetében rejlik ; nem eset- 
leges, állandó bélyeg, mellőzni s kicsinyelni nem lehet! - Az 
bizonyos, hogy úgy a Forrt-szirműak, mint a \'ált-szirműak virág- 
fejlődésének egy a kezdete. ^Mindenféle levélképlet fejlődése dudor- 
ral kezdődik. A viráglevelek dudorai a vegetationalis kúpban 
acropetalis sorrendben lépnek fel. A dudorok egymástól eleinte 
teljesen függetlenek, különállók, csak a további fejlődés folyamán 
lép fel az intercalaris gyűrű, mel}^ a különálló dudorokat kiemeli 
s egyúttal egy egységes levélbe kapcsolja össze. Szó sincs, nem 
is lehet összenövésről! ^ Hogy azután a Forrt-szirműaknál miért 
lép fel e gyűrű, a sejtoszlások miért történnek ily módon s miért 
nem marad el a gyűrű fejlődése, arra feleletet épp úg^’ nem 
lehet adni, mint pld. arra, hogy egyik növény szárán miért lép 
fel a levél spirális vonalban, a másikon pedig átellenesen. Ez 
már a növény individualitásához tartozik, amely lehet újabb szer- 
zeménye, de lehet ősi is ! Amint arra nem lehet határozott feleletet 
adni, hogy vajon a szirommal bíró, vagy sziromtalan növények 
régibb lakói e földnek, úgy azt sem lehet megmondani, hogy a 
Forrt- vagy a \'ált-sziromlevelűek csoportja idősebb-e V 
Anatómiai viszonyaikat, főként SoLEREDEu-re támaszkodva, a 
következőkben lehet röviden jellemezni.^ 
1 A «Forrt-sziimii» kifejezést használom mégis, mert bár nem helyes, de 
u tudományos nyelv, mint oly sok ro.«sz szót, szentesítette. 
2 Részletesebben olvasható ; Solf.reder, Systematisehe Anatomie dér 
Dieotylednnen. Stuttgart. 1898. 
16 * 
