223 
fel, mi'lj'ek szintén terjednek 
inig a fa egészen fehérre kor- 
liad s benne fekete rajzolatok, 
szabál.vtalan idomok keletkez- 
nek. A frissen vágott bükk- 
fának ezt az elváltozását a 
közéletben színváltozámak ne- 
vezik s nem egyéb, mint a fa 
fnlledésének eredménye. Ez 
az oka annak is, hogy a bükkfa 
vasúti talpfának (sleeper) al- 
kalmatlan ; a szerző ugyan 
ezélhoz vezetőnek véli, ha a 
feldogozásra a f.it rézgáliez 
oldattal bekenve, a szabadból 
lehetőleg hamar, de minden- 
esetre még a fa megrepedése 
előtt a telítő telepre’ illetőleg 
rakodó helyekre szállítják és 
itt, esőtől védett félszerekbe 
vagy oldalt nyitott fedél alá 
helyezik el. 
Azokat az okokat, a melyek 
a fülledést s ezáltal a kor- 
hadást befolyásolják, nem a fa 
anyagtartalmának változásai- 
ban, hanem egyedül a gombák 
tenyészetére befolyó körülmé- 
nyekben kell keresnünk, amiből 
az következik, hogy a nyáron 
vágott fa sokkal hamarább kor- 
had mint a télen vágott. 
Ha a levágott bükkfa elhal 
(‘s kiszárad, a nélkül, hogy a 
fülledést okozó gombák meg- 
támadták volna s ily állapot- 
ban keiáil a korhad ást elősegítő 
körülmények közé, úgy a gom- 
bák romboló behatásának már 
sokkal könnyebben ellenáll, mint 
a friss fa s ha koi'hadásnak is 
indűl. ez nem kezdődik fülle- 
déssel s nem történik a fa egész 
belsejében, hanem az infectió 
helye körül lassan terjedő fol- 
tokí)an 
lösen alsbald weisse Streifen ab, 
welche sich ebenfalls verbreiten, 
bis das Holz bis anf sehvvarze 
Zeichnungen von unregelmássi- 
gen Figuren ganz weiss dure.h- 
fault ist. 
Diese Veránderung des friseh 
gefiillten Buchenholzes wird ge- 
wöhidieh als Farhenimder nng 
bezeichnet, und ist niehts ande- 
res, als das Ergebniss des Er- 
stickens des Holzes. Dies ist 
dér Grund, warum Buchenholz 
zűr Benützung als Sehwellen 
ungeeignet ist. Vert. glaubt 
jedoeh, dass dies durch lm])r!ig- 
nierung mit Kupfervitriol-Lö- 
sung, rasehe Unterbringung des 
Holzes in trockene Lagerpliitze 
etc. beimben werden könnte. 
Die Ursaehen, welche das 
Ersticken und dadureh die Zer- 
setzung hervorrufen, sind nicht 
in (len Veránderungen dér Holz- 
substanz, sonderii in ^"erh:ilt- 
nissen zu suchen, welche das 
Gedeihen von Füzén befördern ; 
aus diesem ergiebt sicdi, dass 
sich das im Sommer gefállte 
Holz rascher zersetzt, als das 
im Winter gefállte. 
Wenn das gefállte Buchen- 
holz abstirbt und austrocknet, 
ohne, dass es von den das Er- 
sticken verursachenden Füzén 
angegriffen worden ist, und in 
diesem Zustande \"erháltnissen 
preisgegeben wird, welche die 
Zersetzung begünstigen, ist es 
viel wiederstandsfáhiger, als 
frisches Holz, und wenn es sich 
aiich zersetzt, beginnt die Zer- 
setzung nicht mit dem Ersticken, 
u. erfolgt nicht durch die ganze 
Holzsubstanz durch. sondern sie 
verbreitet sich in Flecken um 
die Infectionsstelle herum. 
17 
