MAGYAR BOTANIKAI LAPOK. 
(UNGARISCHE BOTANISCHE BLÁTTEH. 
Kiadja: — Herausgeber: Siorkesjti: — Redaclsur: Föniunkatárs : — Hauptniitarbeiter : 
Dr. DEGEN ÁRPÁ'D. ALFÖLDI PLATT KAROLY. THAISZ LAJOS. 
H i z o in á. 11 y b a n : — 
Németországban : — Für Deutsclilanü : 
Bei .llax We^-nél 
Leipzig, Leplaystrasse Nr. I. ' 
I 11 C o 1 1 1 1 n i « s i o 11 : 
Francziaországbaii ; — Für Frankreich : 
Bei Paul Kliiick.sieck-nél 
Paris, .S, Rue Corneille. 
I 1 I évfolyam. Budapesten, 1904. 
JLl 1 • Jahrgang. Budapest, Aug. 
aug. — no V. hó. 
Nov. 1904. 
N=uS/lI.sz. 
A 811. szám tartalma. Inhalt dér 8 11. Nummer. 
Eredeti köziemé- 
nifek. - Oruiinalaufmfze. — Rolileiia J. Két új növény Montenegróból, p. 232. 
óid. — Zwei neiie Ptlanzen-Arten von Montenegró, p. 232. old. — D o m i n C. Lysi- 
macdiia Zavadskii Wiesner, eine interessante Fői m dér veranderliclien L. Nunimu- 
laria. L., p. 233. old. — Zsák Z. A Fiimariaceák liajszálképletei (Triclioma PAima- 
riacearuin), p. 238. old. Pétert i M. Adatok Románia lonibosmohllórájálioz, p. 
241. old. — Beitráge zűr Laubmoosílora von Rumánien, p. 21). old. — S i ni o n k a i 
L. Idei vasmegyei kirándulásom botanikai eredményei, }). 246. old. — Die Resnltate 
meiner beurigen botanischen Excursion im Comitate Vas, p. 246. old. — G y orffy 
1. A Buxbaumia Hall. előfordulása hazánkban, p. 250. old. — Über dús Vorkom- 
men dér Buxbaumia Hall. in Ungarn, p. 2,50. old. - 1) o m i n C. Fragmente zu einer 
Monographie dér Gattung Koeleria, p. 254. old. — Borbás V. «In verba magistri 
jurare fallax», p. 281. old. — Apró közlemények. — - Kleine Mitteilunyen. — Bor- 
ii ás. Pinus nigra Arnold (Reise naeli Mariazell 1785 p. 8, oum tab.) az Alfoldön 
innen és túl, ]i. 285. old. — Pinus nigra Arnold, diesseits und jenseits dér ungari- 
schen Tiefebene, p. 286. old. — Pé térti M. Szinbeli eltérések Déva flórájában 
(Farbenspielarten in dér Flóra von Déva), p. 287. old. — B o r b ás. Viscaria vi.searia 
(D.) var. adenoealyx Borb., p. 288. old. — Hazai botanikai dolyozafok ismertetése. — 
Referute über unyariscJie hotanische Arbeifen. — Moesz G. <■ Brassó vidékének 
levegőn és folyó vizben élő moszatjai». — «Die an dér Imft und in den fliessenden 
Gewássern Bras.só’s lebendcn Algeii)), p. 288. old. K (lm mer le d. ((Jelentése 
németországi és dániai tanulmányútjáról»- cBericht über eine Reise nach Deutseli- 
land und Danemarlo), p. 289. old. — Holuby J. L. ((Reise von Nemes-Podhragy 
zum Kleinen Krivan mit beigeniisehten neliensácdiliehen Benierkungen», ji. 289. 
old. — Holuby J. L. «Az Erigeron aeer s válfajai a trencséni Kárpátidr Flórájá- 
ban)) — ((Erigeron aeer und seine Varietaten in dór Flóra dér trentsehiner Carpa- 
tben», p. 290. old. — Hegyi D. ((Konyhakerti növényeink élősdi gombák által 
okozott legfontosabb betegségei és az ellenök való védekezésmódok » — ((Die wich- 
tigsten, durch jiarasitiscdie Pilze und Baoterien verursaehten Krankheiten imserer 
Küchengartenptlanzen u. die Metlioden ihrer Bekampfung», ji. 290. old. — 8 tan- 
kovi cs R. «A növények önvedelme» — «Der Selbstschutz dér Ptlanzeiin, p. 291. 
old. — Linhart Gy. ('Jelentés a Németországban fellépett új lólierebetegségről 
(Anthraknosis) és északi Csehország czukorrépatermesztéséről és czukorgyártásról» 
— ('Bericht über eine in Deutschland aufgetretene neue Krankheit des Rotklees 
(Anthraknose) und íiber die Zuckerrübenkultur und Zuckerfabrikation in Bölimen», 
p. 291. old. — Györffyl. ((A Magyarföldi Flóra új Gymnadenia faja» — Eine 
neue Gymnadenia-Art dér ungarischen Flora», ]i. 291. old. — Borbás V. ((A nö- 
vényzet alakulása a hegység magasság övén.)) — «Die Entwickelung dér Vegefa- 
tion in den Hohenregionen dér GebirgO’). p. 292. old. — Bernátsky J. «A deli- 
blati homok harasztjai és előfordulásuk magyarázata)) — (cDie Farne des deliblater 
Sandes und ihre ])ílanzengeographische Erkliirung)), p. 292. old. — Péterfi. M. 
('Hunyadmegye lombosmohái)) — ((Die Laubmoose des Hunyader Comitates)), p. 
18 
