241 
lönbözik tőle, hogy felálló és 
lent pikkelylevéllel jelölt szára 
egész a legfelső virágig, vala- 
mint levélnyele sűrűn helyezke- 
dett, mereven álló szörképle- 
tektöl borzas, néha inkább csak 
érdes, továbbá, hogy ugyanilyen 
képletek elszórtan a virágko- 
, csányon és a bracteák szélén 
: s olykor fonákán is, alapjuktól 
fölfelé kb. l/g magasságig ta- 
lálhatók A pikkeiylevéí tövé- 
I ból nem ritkán virágos ágat 
1 hajt két levéllel, 
i Találtam Kolozsvártt a há- 
! zsongárdi kertek mögött ( 1 904. 
I\'. '3.),a Muzeum-kertben (IV. /7.) 
és a Torda-hasadékban (IV. '24.) 
— Mindenütt a töalak társasá- 
gában s elég gyakori 
Megemlítem még, hogy vörös- 
termésű C. solida-kiú is talál- 
tam. E színedözésnek magyará- 
zata, hogy a világosságnak kitett 
t szervekben bizonyos savak kép- 
j zödnek, melyek a Fumanaceák 
\ legkülönbözőbb szerveiben talál- 
: ható anthocyánnak vörösre való 
átalakulását eszközük. i 
interdum etiam in dorso brac- 
tearum a basi earum us(iue ad 
Vs partém inferiorem inveni- 
untur. 
Ex axilla scjuamae infracau- 
linae non raro ramum floridum 
profért foliis binis. 
Inter typum sat frequens 
Kolosvárini [Házsoiigárd (IV. 
3.) atíiue Muzeumkert (IV. 7.)] 
nec non ad fissuram montis 
Tordaénsem (IV. 24.). 
Erwáhneii möchte ich noch, 
(láss ich von C. soUda auch 
rote Früchte gefimden habé. 
Die Erklárung diese^r Fárbung 
ist die, (láss in deii dem Lichte 
ausgesetzten Teilen gewisse 
Eíiuren gel)ildet werden, welche 
die Rotfárbung des in den 
verschiedeneu Teilen befindü- 
chen gelben Anthocyans verur- 
sachen.i 
Adatok Románia lombosmohflórájához. 
Beitráge zűr Laubmoosflora von Rumánien. 
Von ■ ( Péterfi Márton (Déva). 
Az idén július havában Mallász József entomologus bará- 
tommal nagyobb kirándulást tettünk a Páringra, Himyadmegt^e e 
legdélibb, de egyszersmind legzordonabb havasára. Kirándulásunk 
befejeztével a Szurduk-szorost, megyénknek a Bánsághoz Üorisztikai 
és fanuisztikai tekintetben igen hasonló részét kerestük fel s külö- 
1 Magyar Növénytani Lapok X. évf. (1886. 160. old.) Dr. W. Zopf : 
Ueber die Gerbstoff- und Authocyan-Behálter dér Funiariaceen und einiger 
anderen Píianzen. (Cassel, 1886) c. művének ismertetése. 
^ Magyar Növénytani Lapok, X. Jahrg. (1886) S. 160 : Ref. üb. Dr. \V. Zopf ; 
i> Ueber die Gerbstoff- und Anthocyan-Behalter dér Fumariacen und einigen 
anderen Pflanzen.» Cassel, 1886. 
