24 !) 
égeresek rétjein az itt is bőségesen elvadult északamerikai fíud- 
hecJáa lacininJa L. Ezt Pinkafő mellett úgy S/nnersdorf] vala 
mint Rödön felé egyaránt megfigyeltük. A Pinka folyó és patakai 
mentén gyűjtöttük továbbá a következő fontosal)b növényeket : 
JrifoUvm profftratimi (Sondeh). Lnihyriift sylvester (L.), Ghjceria 
plicata Fries, Carex hrizoides L. (bőven). Pellia epiphylla '^v.K?^. 
Galium uliyínosiim L., Senecio harhareaefolius IvnoCK., Sparganíum 
■pohjedrum Aschers Gr ebn., ^Lenfha candicans Cra.ntz; silvatica 
Hőst., Succisa gJahrata Schott; Calfluí alpi)ui Schur, Ranuncnlus 
Flammiila L.. Onnclea Striithiopferis (L.), ChaerophyUam Cicafaria 
ViLL., Cirsium Érisif hales Jacq., C. oleraeeum L., Callitriche síeli a‘ a 
Hoppé, Epilobium roseum Schreb., montamim L., montano X roseiim 
Porc., ^Lyosofis cnespitosa Sghultz, Stellaria ulíginosa Murr., Gan- 
guisorha officinalis L. 
E vidéken leghavasaljibb növényzete van Árokszál! ás-pafakn 
gyönyörű, a aWeehsehy felé irányúit és nyiló völgyének; de ennek 
rétjeit már lekaszálva találtuk és reánk is alkonyodott akkorra, a 
midőn tőzegmohás süppedékeire akadtunk. Itt gyűjtöttük az Achillea 
Plarmica L.-t, a Splutgnum cymhifolium Dill. és Sphagnum acuti- 
folium Ehrh szövetkezetétől duzzadó sphagnetumon a Drosem 
rőt andi fólia L., Salix aurita L., Viola pnlustr is L. fúj e megyére : Gáyer) 
Parnassia palusfris L. növényfajokat ; továbbá a Cyperus flaves- 
r.ens L. igen apró, igen keskenylevelü, kevés és kicsiny füzérképü 
változatát, a melyet mint Cyperus flavescens var. tenuis Simk vál- 
tozatot (var. graeilis, tenuis, omnibus in partibus Cypero pavescente 
L. minor) érdemesnek vélek itt megkülönböztetni. 
A Pinus silvestris-hől álló fenyveseknek is van Pinkafő kör- 
nyékén olyas növényzete, a mely az alsó-ausztriai és styriai havas- 
alji vidék növényzetére emlékeztet. Ilyes növények : Epipacdis viri- 
dans Crantz (R varia.ns Korb. vasmegye íl.). Viola Wettsteivii 
Kichter. a mely az előbbivel együtt a fenyvesek árnyékában teljes 
fejlettségében volt. Ugyancsak ezen erdőkben és széleiken terem- 
nek: Cainpanula solstiiialis (C. rotundifoliae subspecies) ; 
Melampyrum commuta.tum V aví^ch.. M. pratense L. ; Cytisus supinus 
h., Nardus stricta L., Lyeopodimn clavatum L., Leucobryuni glaucum 
(L.), Racomitrium emiescens (DiLt,.) a köves nyilt helyeken, Calhina 
vulgáris Salisb. egész szőnyegeket alkotva, Hypericum humifusum 
L., hirsutum L., montanum L., Monotropa hypopytis v. hirsuta Roth., 
Pyrola rotundi fólia L. és P. secunda L., Vaccinium myrtill us et 
T". V itis idaea L., Erigeron acre v. droebarhense, Scorzonera augu.sti- 
folia Jacq., Aspidinm s])inulosum (Retz). Eapteris ayuilina (L.) 
Newmann., Galium rotundifolium L., silvaticum L., Genista Gerina- 
mca L, Da')ithonia decumbens (L.), Carex leporina et C. pallescens 
L., Brachyp)odíum silvaticum Hui>s., Calamagrosüs ar undinacea (L.), 
Deschampsia fexuosa (L). 
Kevés érdekeset szolgáltat itt az űtszéli és parlagi növényzet. 
De azért az űtszéleken és parlagokon is akadtunk egy néháii}' 
19 * 
