•251 
teleli caiisulája van, mig a Buxhaamia-wük sporogoiiiunia 5 mm. 
— 2 cm.-nyi nyélen ül, de — saproiihytikiisak lévén, — assimiláló 
levelei nincsenek.'*) A Dijihiiscimn. elég közönséges moha. 
A B axba mindkét, t. i. B. npin/lla L. és B. indmiata 
Bniü. faja, — melyek macroscopice is jól megkülönböztethetők 
egymástól®) — hazánk több pontjáról ismeretes. 
HALíMGARTEN-nek®) a B. aphylla L.-ra vonatkozó lelöhelyi ada- 
tait -- kinek nemrégiben az Érd. orsz. Múzeum-Egylet birtokália 
került’) gyűjteményében alkalmam volt meggyőződni, hogy az ott 
levő (8 exempl.) B. tényleg B. apJn/Ua L - átveszik Scnun-) és 
Hazslinszky**) műveikben*®). 
B. imhisiafa Bum.-ra szintén több adatot sorol fel Hazslinszky®). 
Újabban magam is két terniőhel 3 "ét ismertettem volt**). 
Hazsliaszky id. művében a B. aphylla L.-ra vonatkozólag 
Eimkovics L. egyik adatát is***) felveszi, holott SiMKovics-nak Hazs- 
LiNszKY-től (az '■irodalmi foiTások» közt) citált*'*) ama közleménye 
Baxbaumia-VA vonatkozó adatot nem tartalmaz ! Kétségtelen, hogy 
ez a B. ajdiylla termőhehű adata a J>. 'nidasiata-vA vonatkozik, 
mel 3 ^et Sumkovics*'*) Befrozseny vidékéről, közleméiyye*®) előszavában 
közöl : «... A Mizsa j)ataknak nehezen járható völg 3 ^én ismét erdei 
tanyánkhoz jutottam, mely mellett széj) moh flórára s többi közt 
Buxhanmia induíiiafa BaiD.-re is akadtam. . . »*“). 
Mayas-Tútrdról közölt adatot - tudtommal - eddigelé csak 
Chalubikski*’) Enunieratiojában találind':. 
•*) írod. Liter. S p. 081. 
í) Írod. Liter. 2 pi). 6."59 — 41. 
•’) írod. Liter. 4 pp. ‘217. 
’) Írod. Liter. 5. 
“) írod. Liter. H pp. 847 — iS. 
») Írod. Liter. 7 ]). '201. 
>“) Kddigi lelőhelyei tehát: Pozsonymegye, Sz.-Olaszi, Thiszta hegyalja 
(Sáro.'han), Neine.s-Podhrngy mellett (Tronoséii), Lázárl'alva m. és a Büdös alair 
(Háromszék'. 
Ilire hishorigen Kmidorte .sind alsó : Comit. Pozsony. Sz.-Olaszi, Berglelme 
Tluszta (Com. Sáros), iielien Nemes-Podhrágy (Com. Trencsén), iiehen Lázárfalva 
und imter dem <iBlidös)) (Com. Háronuszék). 
“) Lód. S. T. i. A Sehwarzbac-h mellől (Szepes m.) s a Vlegyászáről, 
Lit. S Námlich nőben dér Schwarzhach (Com. Szepo.s) und vöm Vlegyásza. 
12 ) Vide ]). VII. 
‘^) 187-í-hen s nem 1872-hen(!) járt S. a Parengen. 
S. war im J. I87-4 und niclit 1872 (!) am Pareng. 
Írod. Liter. 9 p. 50.5. 
Az előszó «B), A bejárt terület kőrrajza» fejezetében. 
Vorwort, Cap «B), Dér Umris-, des hegangenen Gelúetes'o 
líddigi adataink szerint tehát a kőv. helyekről ismerjük a B. indiisiafa-t : 
Branyiszkó szepességi lejtőin, Galniisz hegy, Koritnieza, Korpona, Mizsa patak 
(Pareng), Seliwarzbaeh (Szepes m.), VIegyásza. 
B. indmiofa ist alsó naeh unseren bisherigen Daten von folgendon Őrt n 
tiekannt : Auf den Zipser Leimen des Branyiszkó, Berg Galmusz, Koritnieza, 
Korpona, Bach Mizsa i Pareng), Sehwarzbaeh (Hox), VIegyásza. 
‘h írod. Liter, lü p. 110. 
“*) Írod. Liter. 11 p. .50 22. 
