vagy organologiai-é, amazt ősibbnek tekinteni nincs niindenkép meg- 
győző alapunk. Nem tudjuk, mi okozliatta egy-egy természetes eso- 
])ort szétágazását ; az anatómiai változással nem szükségképen kellett 
a systematicainak egyenlő módon alakulni, amint a belső és külső 
különbségekre Degen a M. B. L. 1904. 11)8. old. hivatkozott is.b 
Bizony a Ch'-ri- és Síjmpetalae között sem nagy, sem tökéletesf-n 
abszolút különbség nincs, a virágfejlődés nevének villogtatásán kívül, 
amely ismeretesre és nem kivétel nélkül valóra én hivatkoztam, F. M. 
mind a teljesen elválasztó, mind az anatómiai különbségök ismer- 
tetésével bizony adós maradt. A phylogeniának sincs mindenütt 
valami megrendíthetetlen alapja, a gyakorlatban l)izony nem ritkán 
■ (jHot capifa^ tót sens/(s)\ meg a félelmes magister érvényesül, vitat- 
kozásnak jiedig nem mindig háladatos alap. Ha a palaeontologia 
valaminek csak a főbb vonásait biz(.)nyítja, sokat nyom, de az ilyen 
bizonyíték nem szabáh'szerűen, nem a mi óhajtásunk és tudományi 
szükségletünk szerint, hanem nagyon is véletlenül és fogyatékosán 
maradt fenn, a legtöbb morfológiai és biológiai jelenség elpusztult. 
Azért, hogy ])alaeontologiai bizonyítéka nincs, még l)izonyos jelenség 
valóban lehetett, de azután nyom nélkül megsemmisült. Én is úgy 
ké])zeltem azelőtt, hogy i)l. a különszirmúak hosszú ideig uralkodtak 
a földön, azután keletkeztek volna a szirom intercalaris gyűrűjének 
beiktatiisával az egyszirmúak. A mai szemléletem és tapasztalásom 
szerint ellenben ma nem rohamos, sőt lassű vagy szünetelő az ala- 
kulás ; ilyen levegőt és természeti állapotot föltételezve, inkábl) 
hiszem, hogy epochalis hosszú különbség köztük nem volt, haneni 
a különszirmú és egyszirmú vii'ág közel egyidőben is keletkezhe- 
tett. Sok-sok változás és ismétlődés volt már a )iövények fejlődé- 
sében, de hogy az anatómiai különbség ellenére a Silenaceúk hanyat- 
lottak volna (lentianaceák formájára, vagy ellenkezőleg, valoszi- 
nünek nem Ítélhetem. 
A szőrösséget és szőrhiányt, valamint a cheraiai tartalmat 
ellentétbe helyezni' vagy két család ellen bizonyítéknak tekinteni 
nem lehet. Nem tudjuk, mi okozta az ellenkezőt; nem tudni, a 
meztelenség nem eredeti lekopaszodás-e. Vízben és körülötte ink'ábl) 
a kopaszság, a szárazon inkább a szőrösség uralkodik. Az egy-csa- 
ládbeli JiincKs meztelen (Inkább vizl), a LuzuJa (szárazi) szőrös; 
különben közel rokon, Linné nem Is választotta szét. Máskor ugyanaz, 
a faj hol szőrös, hol kojiasz, ])1. o. Saponaria offici)iaUs-és var. (jln- 
herrima (ezt Budapesten az összekötő híd alatt inkább nedves helyen 
szedtem), a Dianfhus anno-ia és var. levis, a Veronica scufeílaia 
és var. parmuluria. Egy családnak két testvértagja lehet illatos és 
illattalan, mérges vagy ártatlan stb , vag\űs az iiyen sajátság egy 
család, nemzetség, sőt faj körében is megjelenik, azért más csa- 
láddal szemben a parallelismust tekintve — se ellene, se mel- 
1) Ha az anatómiailag különbüzo faj kíilső szervezetre állinilag nem kíiU n- 
böznék, én inkább azt hiszem, a nem gyakorlott szem a külső eltérést föl nem 
ismerte, vagy figyelemre méltónak nem tüntette ki. 
