8Ü0 
zás csupán csak az alak szerint | 
történik. 
Természettörténeti szempont- 
ból a baktériumok ama kis cso- 
portja, mely önálló áthasoní- 
tásra képes, közvetlenebb vonat- 
kozásban lehet az ősibb szerve- 
zetekkel, mint a fonalas gombák 
s a baktériumok saprophyta s 
parazita fajsorozatai. 
A gombák fajainak történeti 
helyzetének megítélése azon- 
ban nagyon meg van nehezítve, 
mert a sa])rophyta v. parazita 
életmód sok esetben alakbeli 
csökkenéssel kapcsolatos, holott 
élettani szempontokból célszerű 
tökéletesedés, ezáltal az egysze- 
1 ‘úbb alak alapján ma fejlettebb- 
nek vélt fajoknak fejlődöttebb 
alakú rokonaikat idő szerint nem 
kellett okvetlenül megelözniök. | 
D. ! 
Péteríi Márton; v^AstomHm j 
intenuedimny) . 
Ugyanott, 21 — 24 old. 5 rajz- 
zal. Kimutatása annak, hogy a 
szerző különböztette Astomum 
intermedíum (Terin. Tud. Közi. 
pótf. LII. 1899, 198) összeesik 
az Astomum midticaps ideire (Sm.) 
Br. . eur. forma hiennis Roth 
Blur. Laubm. I. T. XL\'L al. 
Mágócsy-Dietz Sándor: «Az 
Araujia sericifera Bkot. rovar- 
fogása® . 
Ugyanott, 24—38. old. 11 
rajzzal. L. Magy. Bot. Lap. III. i 
66. old. i 
Staub Mór: «Aphaenologiai 
melegösszegek, mint a nővé- j 
nyéknek a levegő hőmérsékle- 
téhez való alkalmazkodásának 
jelzői®. 
Ugyanott, 38 — 48. old. 1. ; 
iMagy. Bot. Lap. i. h. 66 — 69. old. I 
einzig alléin auf die Fönn 
stützt. 
Ph 3 'logenetisch dürfte die 
Ideine Gruppé jener Bakterien, 
welche selbststiindig assimilie- 
ren können,alter sein,als jene dér 
Parasiten Doch stossen wir bei 
Lösung dieser Frage auf grosse 
Sch\vierigkeiten,da d. sajirophhi. 
parasitische Lebensweise in vie- 
len FáUen eine biologische Ver- 
vollkomniung her vorgeruf en hat, 
welche aber in morphologischer 
Hinsicht wieder das Gegenteil 
verursacht hat, so dass Arten, 
welche wegeu ihres einfacheren 
Baues für ursprüngíichere ge- 
halten werden könnten, uicht 
imbediugt auch zeitlich ihren 
entwickeltereiA'erwandten vor- 
angegangen sein niüssen. D. 
M. Péterfi : ((Astomum in- 
termediumi). 
Ebenda p. 21 — 24 mit 5 Ab- 
bildungen. 
Xachweis dessen, dass das 
vöm \'erf. unterschiedene A. 
intermedimn (Terin. tud. Közi. 
pótf. LII. 1899 p. 198.) iden- 
tisch ist mit A. multicapsulare 
(Sm.) Br. eur. forma biennis 
Roth Eur. Laubm. I. t. XL\T. 
A. Mágocsy-Dietz : «Der In- 
sectenfang dér Araujia serici- 
fera Bkot.® (Mit 11 Abbild. 
Ebenda p. 24 — 38. Vgl. Ung. 
b. Bl. III. p. 66. 
M. Staub : «Die phaenologi- 
schen Wiirmemengen als An- 
zeiger dér direkten Anpassung 
dér Ptlauzen an die Lufttem- 
peratur®. 
Ebenda p. 38—48. Vgl. a. a. 
0. p. 66—69. 
