348 
23. 
24. 
25. 
26. 
27. 
28. 
29. 
30. 
31. 
32. 
33. 
.34. 
35. 
36. 
37. 
38. 
39. 
40. 
41. 
42. 
43. 
44. 
45. 
46. 
Spiciilis pallidis iiitidulis, culmis gradllimis ... ... K. nitidulaVELKN. (Cf. .K”. 
(iracilis var. leiophjiUa 
Hack.). 
Culmis robustis ... 25. 
Culmis gracilibus ... ... ... ... ... 31. 
Spiculis maioribus latioribus... ... ... 27. 
Spiculis miuoribus ... ... ... ... ... K. pseudocristata Do.mix. 
Spiculis glabris vei glabresceutibus, ligulis brevis- 
simis.. ... ... ... ... ... ... ... 29. 
Spiculis + hirsutis vei villosis, ligulis longioribus... K. eriostachya P.ant. 
Foliis plurimis planis latioribus, glumellis nuuquam 
aristulatis ... ... ... ... ... K. ciliata Kekn. 
Foliis plurimis augustis complicatis, glumellis aris- 
tulatis ... ... ... ... ... K. Alboffii Domin. 
Vaginis glabris, spiculis intense coloratis ... ... ._ K. transsilvanica Schcu. 
Vaginis iuíimis semper pubescentibus ... ... ... ... 33. 
Ligulis longioribus (taiitum Alp. occ.) ... ... .. K. brevifolia Rect. 
Ligulis semper brevibus ... ... ... ... ... ... ... ... K. gracilis Peus. 
Spiculis minutis panicula densa semper auguste cy- 
lindrica ... ... ... ... ... ... K. caudata Stevd. 
Spiculis maioribus panicula latiori ... ... K. grandiílora Beutol. 
Vaginis pubescentibus ... ... ... ... ... 39. 
Vaginis hirsutis ... ... ... ... _. 41. 
Glumis aequilongis flosculos superantibus K. pubescens P. Beacv. 
Glumis inaequalibus ílosculis brevioribus ... ... ... K. Rohlfsii Mueb. 
Glumis aequilongis .. ... ... 43. 
Glumis inaequalibus ... ... ... 45. 
GlumeUis ex apice iutegro ai’istatis... ... ... ... ... K. sinaica Boiss. 
Glumellis e.x apice bifldo aristatis ... ... K. Salzmanni Boiss. 
Spiculis 2 — 3 mm longis ... ... ... ... ... K. hispida DC. 
Spiculis 3—5 mm longis ... ... ... ... K. phleoides (Viu..). 
NB. Schliesslich erlauhe ich mir allé Botaniker höflichsf zu ersucheti, 
mir gefalligst Koelerien {eventuell aiich Frohen, hesonders aus Síid- uwl West- 
enropa, souie aus den aussereuropaiscken Landern) zűr Einslcht schickeu zu 
wollen oder midi aiif die Mer nicht angeführten Fonnen gütigst aufmerksam 
zíi madien. — .Adresse: Dr. K. Domin, Prague (Autriche) II. —433. 
Apró közleméuyelí. — Kleiue Mitteilímgeii. 
Systema Linnaei naturale. 
A csíra szervezetén iwiigvó s Acotyledones, Monocot 3 'leűones 
és Dietyledones főcsoportokra váló természetes rendszert rendesen 
dussiEUiNEK (1789) tulajdonítják; a részletes kidolgozás természe- 
tesen az övé. PosT és 0. Kuxtze a Monocotyledones nevet Oedek- 
XEK (1704), a Dicot^dedonest Gaertxernek (1788) tulajdonítja. 
Azonban Lexxé Philosopliia botanikájának (1751!) 102. olda- 
láról a következőket idézhetjük: 
1. Acotyledones, ubi nulli omnino exstant cotyledones: Musci. 
2. Monocotyledones (quamvis hae proprie acotyledones sint, 
cum cotyledones jiersistunt intra semeii). 
