Hegyszámba mennek a tengermellékét és a Dunát sze- 
gélyzö nagyobbára lösszel fedett magas partok is. 
A Dobrogea Romániától eltérőleg egészen más geológiai 
fázisokon ment át. Mai szárazföldje egy régi kontinensnek ma- 
radványa, a mely nem vett részt a Kárpátok tektonikai mozgá- 
saiban, hanem ezalatt az idő alatt egy ellentálló tömeg szerepét 
vitte. A Dobrogea északi hegyeiben található réteg-gyűrődések 
azonban az arcliai és palaeozoi korok maradványai. A középjurá- 
tól kezdve ez az ország semmiféle orogenetikai mozgásban nem 
vett részt, kivéve az egyszerű sülyedést és emelkedést. 
A M u n £ i i M a c i n u 1 u i kivételével, melyek archai korú 
gránitokból meg gneiszből állanak, hegyei nagyobbára triász-, 
jura- és krétakori mészkőből épültek fel. A tengermellékét és a 
Dunát szegélyező hegyek jelentékeny részét lősz borítja. A ten- 
germellékén jelentékeny szerepet játszanak a homokos buczkák 
(Dunák), melyek közül mint fontosabbakat felemlítjük a Tuzla, 
Mamaia, Caracoium, Portita stb. mellettieket. Nagyobb homokos 
területeket találunk még a Duna deltájában is. 
Nagyobb folyóvize, kivéve a határát szegélyező Dunát, 
nincsen. A Dunávajiul-on kívül, mely a Razim öbölbe öm- 
lik, a többiek nagyobbára csak időszaki patakoknak tekinthetők. 
A T a i t a patak, mely a Tiganca hegyeiből ered, miután a Me- 
dankioi és Teli£a patakokat felveszi, Babadag közelében a Razim 
öbölbe torkollik. A Slava Rusa melletti S 1 a v a-patak a Fekete 
tenger egy lagúnájába ömlik Ceamurli de jós község közelében. 
Cernavoda mellett torkollik a C a r a s-patak, míg ettől északra 
szintén a Dunába szakad a Picineaga. 
Időszaki patakjai jelentéktelenek, nagyobb számban fordul- 
nak elő azonban a Duna mellékén vízzel elöntött, mélyen benyúló 
területek; ilyenek Ostrov mellett a Gárlita, továbbá ilyeneket 
látunk ültina és Mirleanu Rasova felé és több más 
helyen. 
A legfontosabb mély völgy, a mely az elmúlt geológiai 
időkben a Dunát a Fekete-tengerrel összekötötte, Cernavoda és 
Constanta között terül el. Mivel nádas mocsarai csak részben 
vannak lecsapolva, ez a vidék most is Dobrogeanak legegészség- 
telenebb része. Lecsapolásra vár a mocsarakkal és tavakkal bo- 
rított Duna deltája is. A Duna deltájától kezdve a tengermel- 
lékén számtalan sós tavat találunk, ezeknek egy része összeköt- 
tetésben áll a tengerrel; ilyen a tengeröböl és tó néven szereplő 
Razim (80.0U0 hektár területen; mél 3 T sége 2 — 3 m. közt vál- 
takozik), továbbá aGolovita, Zmeica és Sinoe. A tavak 
másik részét homoktorlaszok választják el a tengertől, amelye- 
ken viharok alkalmával a tengervíz átcsap. Ilyenek a Ta- 
s á u d u Carachioi és Canara Constanta mellett. Ide számítjuk 
a Techirghiol és Tuzla tavakat, mezeknek vize a legmakacsabb 
•esúzt és állítólag a vérbajt is gyógyítja. 
