losa, Thymus zygioides , Nectoroscardium bulgaricum. Centaurea 
Kanitziana , 6 '. tenuiflora , Aehillea Vandasii. 
Ázsiai eredetűek: Goebelia alopecuroides, Pirus 
elaeagri fólia, Acer laetum, Peganum Harmada stb. 
Endemikusak: Dianthus nardiformis Janka. Moehrin- 
gia Jankóé ^risebach, Centaurea Jankae Brandza, C. Mihaliki 
Proí)., C. Pantui Prod., C. Porcéi Prod., C. Enculescui Prod. et 
Wagn., C. Szuráki Prod., C . dobrogensis Prod. et Wagn. és más 
Ce ni a urea- hy bridek, továbbá az Aehillea Wagnert Prod., A. l J ro- 
dani Deg. és más hybridek, Ruhás Mrazecii Prod. et Kúposok és 
több i?osrt-hvbrid, Hieracium fallax ssj) dobrogense Prodan et 
Zahn. Csak a Dobrogeából és Bulgáriából ismeretesek a C. Ka- 
nitziana, C. tenuiflora DC., Silene pontica Brandza. 
Ritkaságszámba mennek az Aehillea depressa és az A. 
leptophylla. 
Végül meg kell jegyeznem, hogy a Dobrogeának sok olyan 
növénye hiányzik, a mely máshol közönséges, ilyenek Helleborus-, 
Aconitum-Í2i]6k és a félélősdi Alectoroilophus- ok. 
A nyitvatermők közül csak az Ephedra vulgáris terem, a 
mi részint a tenger közelségevei, déli fekvésével és alaesonj 7 
dombvidékével van kapcsolatban. 
A bükkfa csak a Lunkavifán van. A babadagi erdőben, a 
hol Brandza említi, ma már nem terem. 
A vízi növényzet. 
A Dobrogeának jellemző tulajdonságai közül leggyakrabban 
mocsaras természetét említik, de nem ok nélkül, mert kevés helye 
van Európának, ahol mocsarak, tavak, fertők, nedves helyek oly 
bőven fordulnának elő, mint itt. A Duna melléke, de különösen 
ennek deltája, Cernavoda és Medjidie közötti része, továbbá ten- 
gerraelléke bővelkedik hol édesvízi, hol sósvizű tavakban, mocsa- 
rakban és nedves helyekben. 
A Duna és a tengermellékén a vizi növény társulatokból 
:többé-kevésbé jellerazetesen a következők láthatók : 
a) a vizi vagy víztükri növények társulata, 
b) a náda s, 
c) a P 1 a u r és 
d) az úszó szigetek növényzete. 
a) A vizi vagy víztükri növények, 
x) Édesviziek. 
A folyó és állóvizek növényzete majdnem ug} 7 anaz, legfel- 
jebb az édes és sósvizű állóvizek növényzete tér el egymástól 
abban, hogy az utóbbi növényzetben szegényebb. Megemlíthetjük 
azt is, hogy az itteni állóvizekben a Potamogeton perfoliatus 
csekélyebb számban fordul elő, de már a lassan folyó vizekben 
újból felüti a fejét. Eg3 7 általában a Potamogeton- ok nem olyan 
