nagy számúak, sem nem oly sokalakúak, amint ezt elvárnék,, 
egy ilyen vizekben oly annyira bővelkedő vidéktől. A Potamoye- 
ton- októl eltérőleg, a többi vizi növények itt igen nagy számban 1 
fordulnak elő, még olyanok is, amelyek a Közép-Duna vidékén 
kevésbbé gyakoriak vagy már kiveszőiéiben vannak. Ilyenek a 
Sagittaria sagittifolia , Stratiotes aloides, Aldrovanda vesiculosa , 
Trapa natans. Ez utóbbi néha annyira elszaporodik, hogy egyes 
mocsaras részeket róla neveztek el, p. o. a «Ciulinetul»-t (Ciulini— 
Trapa) a Crapina tó mellett. Hogy az Alduna mocsarai és tavai 
mennyire kedveznek a vizi növények szaporodásának, kitűnik 
abból is, hogy a nem régen meghonosodott növények is nagyon 
elszaporodtak. így az Elodea canadensis egész tavakat foglal el, 
sőt a Tulcea feletti csatornában oly jól érzi magát, hogy szám- 
talan, igen apró és vízalámerült nővirágokat is fejleszt (3. VII. 
1913.). A Vallisneria spirális pedig nagy számban lép fel a 
Crapinai tavakban. 
A sok édesvízi tó és mocsár közül lássuk a Tulcea melletti 
Somova «Baltá»-t (Balta. 1. nádmentes víztükör, 2. árteres, mocsa- 
ras terület). Itt a nyílt víztükörben, amely kisebb tóhoz («ghiol») 
hasonlít, a következő növényeket találjuk (mélység 27 a— 3 m.). 
Uralkodók a Stratiotes aloides vizen úszó csapatjai és egyedei ; 
társai a rózsaszínű Castalia ólba és C. candida, Trapa natans, 
a Nymphoides pe/tata , Potamogeton lucens, Hydrocharis morsus 
ranae , Myriophyüum vert i állatain, Nuphar luteum, Utricularia 
vulgáris ; a szélén a Ranunculus circinatus, Salvinia natans, 
LemnáÁt, Polygonum amphibium ; a Ranunculus Lingua, Rumex 
Hydrolapathum és a Nephrodium Thelypteris már a Plaur (süp- 
pedékes, náddal benőtt talaj) határán mutatkoznak. Ezen kiter- 
jedt mocsár- és tóvilágban tovább haladva a Cásanele tóban a 
Potamogeton interruptus-szaX , majd az Elodea canadensis zöld gyepjei- 
vel találkozunk, melyek már a lacul Poteci alját teljesen ellepik. 
Amint egyik tóból (ghiolból) a másikba szűk nád közötti 
kanálison haladunk, a nád között szabadon úszik a fűzfa-bar- 
kákhoz hasonló Aldrovanda vesiculosa. A Duna deltájának ritkább 
víztükri növényeihez tartozik a Hottonia palustris, melyet a Lit- 
kov-ghiolból ismerek. Valamivel sekélyebb vizekben a Najas 
maior , Ceratophyllum- ok, Potamoyeton natans, P. fluitans , P. pec- 
tinatus stb. lépnek föl. Cernavoda mellett levő állóvizet a Salvinia 
natans békalencseszerűen lepi el. Ennek kisérő társa, a Marsdia 
quadrifolia, ritkább és csak a Macin melletti Iglita tóban nő. A Duna 
holt ágaiban, valamint a szélén Potamogeton gramineus tűnik fel. 
!}) Tenger víziek: a tengernek és öbleinek 
növényei. 
A Fekete-tengernek általánosan ismert algavegetáczióján 
kívül legfeljebb a Constanta mellett előforduló Zostera nana érde- 
mel említést. A tenger öbleinek növényzete függ az öböl vizének: 
