SÖ 
Fák között itt is. mint máshol, inkább a Sulix- ok ütnelr 
tanyát (S. alba, S. cinerea, S. viminalis, 8. triandra stb.). 
c) Plaurok. 
A duna deltájának egy sajátságos képződménye az úgyne- 
vezett «Maur». Nagvobbára nádgyökerekből összefonódott láp- 
szerű, többé kevésbbé ingó területek, melyek a parttól kiindulva 
mint valami hidak keletkeznek a víz felszínén. Alul vizen úsznak, 
felül náddal vannak borítva; olyanok, mint a víz partjából kiin- 
duló és vizen úszó tutajok; egyik végük a parthoz nő, a másik 
növekedő végük szabadon. A Plauroknak alapját a nád gyöktör- 
zsei alkotják, melyekhez idővel sás, káka és más vizi növények- 
nek gyökerei is hozzájárulnak, miáltal az ingó növényszövedék 
az elhalt és víz által hordott növényrészekkel, majd a rájuk 
telepedő vizi madarak ( Pelicanus crispus , P. onocrotalus) ürülé- 
kétől 90 - 100 cm. vastagságot is elérhet. 1 ) A Plaurokat nagvob- 
bára 3— 5 m magas nádas fedi; szélüket egyik helyen s Typha 
Jatifolia keverve Senecio paludosus- szál, más helyen 8agittaria 
sági tti fólia, Typha angustifolia. Schoenopiedus lacustris , Pumex 
Hydrolapathum , Sparganium ramosum , Xephrodium Thelypteris 
szegélyezik; itt találjuk még a következőket; Carex Pseudocgpe- 
rus , Stachys palustris , Mentha aquatica, Oenanthe aquatica , Cicuta 
virosa , Galium palustre. Peripa amphibia, Ji. austriaca, P. hunga- 
rica Borb., Polygonum Persicaria , Panunculus sceleratus, Lysi- 
machia vulgáris, Myosotis palustris , Lythrum Salicaria, Sium lati- 
folium, Melűotus officina! is ; a nádra kúszik a Cálydegia sepium 
és a Solanum Dulcamara. 
d) l 'szó szigetek. 
A Deltának egy másik sajátsága úszó szigeteiben mutat- 
kozik, melyek nagyobb számban a S i v i t i a-ban, G h i o 1 u 1 M a z i- 
lului-ban vannak. Külsejük után Ítélve ezek is nádgyökerek 
fonadékából állnak. Felületüket nád és más vízparti növények 
borítják. 
A Dunapart vidéke és deltája. 
A Dunapart külső megjelenése, alkata, valamint növényzete 
jó darabon megegyezik a hazánk számos pontján látható magas 
parttal. Ha a térképet szemmel követjük, azonnal föltűnik, hogy 
a Duna főága Szilisztrától kezdve egész Macinig mindenütt jól 
hozzásímul a Dobrogea többé-kevésbbé magas partjához. Rasová- 
nál még semmiben sem különbözik a hazai Dunaparttól, jel- 
lemző növényei: Agropyron crisfaluvi. Diatitlius giganteus , Ber- 
') Dr. Gr. Antjpa : Das Überschweinmungsgebiet dér Untereri-Donau mit 
3 Karten, 106. Fig. im Text und 23 Tafeln in Liclitdruck. Bucarest 1912- 
(1 — 227. p.). Gyönyörű munka ! 
