luevis , Sambucus niyra , Prunus spinosa és P. CeröSitó-bokrok : az 
egyes fákra kapaszkodik a vad Vitis vinifera. 
Füvei, melyek az akáezerdök megszokott gyomnövényeihez 
tartoznak a következők : Alliaria officina/ is, Chelidonium május, 
Conium mac ulatum , Urtica dioica, Láppá major , Cannabis sativa , 
Leonurus Cardiaca, Galium Aparine, Heliantlius tuberosu* ; ned- 
ves helyeken Sonchus palustris, Epilobium hirsntum mutatkoznak, 
míg a fákat és bokrokat többé kevésbbé ellepi a fíryonia ólba, 
meg a Calystegia sepium ; nagy területeket borít a Humuhis 
Lupulus is. 
Végül itt kell megemlékeznem arról a szép akáczosról is, 
mely Carinasuf mellett a Sinoe tó partján van. 
b) A hegy vidéki erdők. 
A hegyvidéki erdők Dobrogeának északi részén terülnek 
el Jurilovca, Casimcea, Topolog, Atmagea, Cérna, Maiin. Isaceea 
é v s Camen helységek közt. A legnagyobb hegyvidéki erdők Tiganea, 
Cérna, Nieolitel, továbbá Habadag és Ciucorova határában van- 
nak. nagyjában Galati környékétől délkeleti irányban húzódnak 
egészen Jurilovca-ig. Kivételesen Dobrogea középső részében 
is találunk erdőt, így Dobromi r és Tekekiöi községek határában. 
A hegyvidéki erdők főállománya a Quercus Robur , Curpinus 
Betulus, Tilia tomentosa (Tiganea erdeiben), a köves napos hegy- 
oldalokon Curpinus orientalis , Quercus pubescens , Fraxinus Ornus. 
Ezeknek az erdőknek állományát képezik még a következő fák 
és bokrok : Quercus sessiliflora (inkább erdők szélén). Ulmus glabra 
és var. suberosa , Acer campestre, A. tataricum , A. platanoides , 
Tilia cordata , T. pallida, T. platyphyl/a, Prunus Mahaleb, P. uviiun, 
Corylus Ave/lana, Viburnum Lantaua , Cornus más , C. sanguinea , 
Crataegus Oxyacantha, C. monogyna var. laciniata Stev., C. pen- 
tagyna a tiganeai erdő szélén, Staphylea pinnata , Evonymus vul- 
gáris, E. verrucosus, Pirus Malus , P communis var. Pyraster , 
Sorbus torminalis ; erdők szélén, valamint erdők tisztásain magá- 
nyosan találjuk a növénygeografiai szempontból fontos Pirus 
ela eagri föl ia-t. 
Az erdők steppe-felőli oldalának gyakoribb bokrai és fái 
(Babadagi erdő Caueagia-felőli oldala): Cotinus Coyyygria , Quer- 
cus pubescens var. crispata , Prunus nana , P. fruticosa. P. spinosa, 
Pirus communis var. Pyraster , Carpinus orientalis ; Cérnán Api- 
raea crenata is található. Ritkábban előforduló fái a Fagus silva- 
tica, (Lunkavita-n 80 — 100 drb. ), Sorbus aucuparia (Nicolitel erde • 
jében), egynéhány Juglans regia (Greői és Babadag erdejében). 
A babadagi erdő elején nő a Syringa vulgáris is. A mély völgyek- 
ben helyenkint Populus ólba (Lunca Plopilor) és i. íremtda 
(Tiganea) terem. 
Füvei tavasszal: Xectaroscordium bulgaricum (Cérna), Aliin m 
ursinum , Galanthus ni ralis, G. plicutus , Anemone ranunculoides., 
