106 
A művelt területek. 
a) Termesztett növényele. 
A Dobrogea földjének több mint 7 . része szántóföld, a többi 
mocsár, nedves terület, erdő és kaszáló. A mi a terményeit illeti, 
azt jegyezzük meg. hogy itt találkozik az északi árpa meg a 
rozs — a melegebb vidékek tengerijével és dohányával. 
Földjének legjövedelmezőbb terménye az árpa, mely ha 
elegendő csapadék van, igen szépen terem. 
Másik felkarolt növénye a tengeri, mely a nép egy jelen- 
tékeny részének főtápláléka. 
Zabot a tartomány déli részében nagyban termesztenek. 
Búzából és rozsból aránylag keveset vetnek. 
A kölest különösen a törökök vetik Constanta judetben. 
R e p c z é t keveset termesztenek és inkább csak a nagy- 
birtokosok. 
A 1 e n t nagyban művelik, magában Constanta határában 
28.471 holdat vetnek be vele. 
Habár a kender Romániában a főtermények közé tartozik, 
mégis a Dobrogeá-ban csak most kezdenek vele kísérletezni, 
még pedig a Duna deltájában (Spantov). Itt maga a természet 
évtizedekkel ezelőtt ujjal mutatott az itt előforduló vadkenderre, 
mint egyik igen fontos jövedelmi forrásra. 
Az utolsó években nagy terjedelmet nyert a bab termesz- 
tése, melyet részint kukoriczásokban, részint szántóföldön igen 
szép sikerrel termesztenek (Tiganca). 
Borsót és lencsét csak elvétve és kivitelre termesz- 
tenek. 
A burgonyát részint kapás növények között, részint 
külön burgonyaföldeken ültetik. Termesztése a szeszgyárak föl- 
lendülésével tart lépést. 
A ez u kor répa termesztése aránylag csekély. 
Dohánya a legjobb; különösen jo hírben állanaka Macin 
és Greci közöttiek, továbbá Babadag és Jenissala községek dohány- 
telepei. 
Az említetteken kívül termesztenek még mákot; mustárt 
s a Duna deltájában pohánkát (Spantov). 
Mivel Dobrogeában a jól használható természetes kaszálók 
száma kevés, azért a nép kénytelen takarmánynövényeket is ter- 
meszteni, így lóherét, 1 u c z e r n á t, de leginkább olasz mo- 
hári ( Setaria italicá) vetnek. Ez utóbbi, xerophilus természeténél 
fogva nagyon jól válik be, mert még akkor is szépen díszük, ha 
a csapadék nem üti meg a kívánt mértéket. 
A Duna deltájában ezenkívül kisérletképen vetettek c sala- 
in ádét és takarmán y-k Ölest (Spantov). 
A gyümölcstenyésztés kezdetleges, ami határozottan a klí- 
mával függ össze, mely nem mindenütt kedvez a gyümölcsfák- 
