Magyar és liorvát botanikai dolgozatok 
ismertetése. 
Referate über ungarische und kroatische botanische 
Arbeiten. 
Richter Aladár: A víztartószövet s az élettani felemás- 
le velűség némely esete (12 tábla, 4 táblázat). — Die Wasser- 
gewebe u. einige Falle dér physiologischen Heterophyllie. — M a t h. 
és Termtud. Közlemények XXX1I1. kot. 3. szám, Budapest 
1916: 1 (221) — 135 (353) (ungarisch). 
Dr. A. F. W. Schimper köz- , 
ismert sorozatos műve «Botan. 
Mitth. aus den Tropen» 2. fü- 
zetében a tropicus őserdőkben 
(Ny.-India, Venezuela, Brasilia) 
autopsia révén szerzett, az epi- 
phytonokra vonatkozó értékes 
megfigyeléseit adja közre és pe- 
dig ama alkalmazkodásokat, 
Dr. A. F. W. Schimper teilt 
in seinem allgemein bekannten 
V'erke «Botan. Mitth. aus den 
Tropen» im 2. Heft auf Grund 
von Autopsie seine wertvollen 
Beobachtungen mit, welclie er 
in den tropischen Urwáldern 
(W.-Indien, Venezuela, Brasi- 
lien) bezüglich dér Epiphyten 
erwarb, u. z\v. jene Anpassun- 
gen: 
«durch welclie die Epiphyten auf Baumásten Wasser u. Mineral- 
stoffe erhalten» (cf. 1. c. p. 9). 
Az epiphytonoknak a termő- 
helyhez való alkalmazkodása 
című fejezetben szóvá téve a 
kiszáradás ellen — vízraktárak 
útján — való berendezkedése- 
ket, azt mondja egy helyen 
(p. 37): 
Unter dem Titel: Die An- 
passungen dér Epiphyten an 
den Standort. erwáhnt Schimper 
die Einrichtungen gégén Dürre 
mit Zuhilfenahme dér Wasser- 
gewebe u. sagt an einer Stelle 
(p. 37): 
«Man nimmt wohl allgemein an, dass das Wassergewebe 
gleichzeitig mit den übrigen Teilen des Blattes seine definitive 
Ausbildung erreicht. Dieses mag in vielen Falién zutreffen ; bei 
den epiphytischen Peperomien u. Gesneriaceen aber, die ich zu 
untersuchen Gelegenheit hatte, nimmt in alternden Blát- 
tern das Wassergewebe durcli Streckung seiner 
Z ellen ganz bedeutend an Miichtigkeit zu». 
Dér Verf. bespricht nun die 
oberfláchlichen Wasergewebe 
dér Gattungen Piper-Peperomia 
Szerző a Piper-Peperomia 
nemzetség felületi víztartóit 
teszi szóvá s nem tárgyal — 
