Amennyire az eddig vizsgált herbáríumi anyag alapján látom, 
ez a kelet-alpesi és balkán növény meglehetősen azonosnak lát- 
szik a C. subnuda (W. et K.) HosT-tal is. Én legalább nem tudom 
ezt. a horvát Vei ebit-hegy lánc Mali Urlaj csúcsáról leírt növényt 
máskép értékelni, mint a hogy már Dolliner is a krajnai G. 
menthaefolia auct.-ot C. subnuda- nak nevezi. Mindössze a velebiti 
növénynél a levelek valamivel kopaszabbak és sűrűbben fogasak, 
a virágörv pedig aránylag kevesebb virágú, a csésze kissé hosz- 
szabb fogú, mint az alpesi növénypéldányok többségénél. De az 
alpesi növénynél is találni példányokat, melyek ugyanilyen hatá- 
rok közt változnak. Kitaibel herbáriumának originális (még fia- 
tal) példányain pedig (Fasc. XVIII. no. 74), melyekhez Kitaibel a 
következő megjegyzést fűzte: Melissa Calamintha ? Huic definitio 
Mélissae Nepetae magis convenit, séd spectatis synonymis Will- 
denowii yidetur utrumque confudisse. In Maly Urlay» és amelyeket 
Dkgen Ákpád azonosított a Melissa subnuda-x al, ezeken a példá- 
nyokon a virágörvök már jóval több virágúak, mint a hogyan a 
\V. et K. I c o n e s-ében (T. III. tab. 262) lerajzolt ábrán látható. 
Borbás Vincze is megszedte ezt a növényt a Velebiten a Monté 
Santon St. Kókus mellett (ezt az adatát az Ö s t e r r. Bot. Z e i t- 
schrift (1889) 232 lapján közli); herbáriumi példányának tanú- 
sága szerint a virágörvök már szintén dúsabb virágúak, levele 
valamivel kevesebb fogú. mint a Kitaibel példányain. A csésze 
alkotása is megegyezik a keletalpesi növényével, a csészefogak 
pedig Kitaibel példányain aránylag hosszúak, a keletalpesi nö- 
vény csészefog-hosszának mintegy egyik szélsőségét mutatják. 
Hibrid eredetre sem gondolnék & C. subnuda- nál. Mert pl. 
a C. officinalis mellett a másik szülőnek, a mely szóba jöhetne, 
t. i. a C. thymifolia- nak levele alig fogas, keskenyebb is, csésze- j 
foga pedig igen rövid mindezen sajátságokból pedig a C. sub- j 
nuda semmit sem örökölt. Ugyanig}^ gondolom, hogy a Iíarl Maly j 
által a Wiss. Mitteil. aus BosDien u. d. Herczegovina. VII. (1900) • 
539. lapján leírt és a Herb. normale növényei között 4482. sz. j 
alatt kiadott Satureja bosniaca sem más. mint a C. subnuda , illetve i 
a keletalpesi növény, nem pedig C. officinalis X thymifolia, a ; 
minek K. Maly állítja. A K. Maly-íóI felállított másik faj, a C. | 
varbossania K. Maly* (in Wiss. Mitt. Bosn. Herz. VIII. [1902] p. 
444) talán szintén ebből a rokonságból való. Ellenbeú a Freyn- 
tol a Herb. normale-ban 4289. sz. alatt kiadott isztriai «(7. sub- í 
nuda » nem más, mint a C. nepeta. 
De előfordul ez a keletalpesi és balkáni növény Magyar- 
ország szőkébb területén is. Már G. Bec.k említi a FI. v. Nieder- 
üsterreich 998. lapján C. nepetoides néven a Lajtha-hegységből 
Kismarton mellől. A G. menihaefolia-t H. Braun és Borbás az 
Ö B Z. (1889) 234. lapján a Szerémségből említik, de lehet, hogy 
csak egy szőrösebb C. officinalis feküdt szemük előtt. De bizto- 
sabb adat van róla a M. Nemzeti Múzeum herbáriumában, a hol 
