Homogyne alpina L., 1 ) Juncus transsilvanicus Schur., Menyanthes 
trifoliata L., Molinia coerulea L., Nardus stricid L., *Orchis cordi- 
yer Friks, *Oxycoccus nana Baumg. (0. microearpa Turcz.), Par- 
nassia paludris L., Pldeum commutatum Gaud., Pirola minor L.. 
■■ Rhynchospora ólba L., Senecio subulpinas Kocái, Sóldanélla hun- 
(jamca Simk.. Vaccinium Myrtillus L., *T\ vitisidaea L., Valeriána 
simplici fólia Reichr. 
Nagyjában a Sólyompatak forráslápjának növényzete 
is azonos, különösen ami a sphagnophilus fajokat illeti. Mohok 
közül a Shpagnum acutifolium Ehrh., Sph. cuspidatum Ehrh., Sph. 
fuscum (Schimp.) Klinggr. és Sph. médium Limpr. az uralkodók. 
A néha több m 3 terjedelmű kimosott lápiszapos foltokon tömén- 
telen a Gymnocólea infiata (Huds.) Dum. szépen fejlett perian- 
thium-okkaí. Virágosok közül igen sok Carex Uniósa L., *C. pauci- 
ftora Lightf., *Empetrum nigrurn L., *Eriophorum vaginatum L., i 
* Melampyrum silvaticum L. (apró termetű, élénk sárga virágú 
sphagnophilus alak), *Oxycoccus nana Baumg. és Vaccinium vi- 
tisidaea L. De legérdekesebb növénye e lápnak a *Drosera inter- ■ 
média Hayne, mely a közönséges *D. rotundifolia L.-vel néhol 
seregesen lepi el a Sphagnum- takarót. 
Az itt gyűjtött növények termetükben elütök a Franezia- s : 
Németországból származóktól. Tökocsánjaik a levélrózsa alatt 
erednek ugyan, de tövükön inkább egyenesek, a leírások által 
kiemelt jellemző íves görbülést alig, vagy nem mutatják. A leve- 
lek sem szorulnak össze rózsa módjára, hanem lazán áljának; a 
növénykéknek tehát rövidke, 1 — 3 cm-nyi száruk van. Általában 
a magános tőkocsánú növénykék gyöngédebbek s nyúlánkabbak 
mint a külföldiek, ami egész bizonyosan onnan ered, hogy nem 
a nekik — - 'úgy látszik — jobban megfelelő substratumon, a kötöttebb, 
természetű lápiszapon vagy tőzegen, hanem a Sphagnum- ok laza 
gyepjein nőnek. Hasonló elváltozást persze a D. rotundifolia' L. 
megfelelő oikologiai viszonyok közt serdült példányainál is gyak- 
ran találhatni. Egyebekben különben növényeim minden tekintet- 
ben a D. intermedia Hayne bélyegeit mutatják úgy a leveleket, 
mint a magvakat illetőleg. A levelek lemezei fordított tojásdadok, 
átlagosan kétszer oly hosszúak, mint a milyen szélesek, aljukon 
ékformán keskenyednek. Példányaim ugyan már elvirítottak, de 
magvaik még nem érettek. Azonban az éretlen magvak vizs- 
gálata és herb. példányok hasonló fejlettségű magvaival való 
összehasonlítása alapján is megállapíthattam, hogy azok úgy az 
alak, mint a maghéj tulajdonságai tekintetében teljesen egyeznek 
a D. intermedia Hayne magvaival. 
Ami most már a D. intermedia Hayne hazai előfordulását 
illeti, arra vonatkozólag álljanak itt a következők : Neilreich mint 
') Hellyel-liellyel levelei fcmákán a Puccinia conglomerata (Strauss) 
Kze. ( et Schm. 
