43 
Képek Erdély hegyvilágából (1918.) Turistaság és Alpinizmus 
IX. 61. Borza MBL. 1916. 86. Simk. Enum. fi. Trans. 122. 
2. S. nana Fritsch Exkurs. fi. Österr. ed. 2.1909.217. 
Syn : S. Pnmilio (L. sub Cucubalo Syst. Nat. ed. 12. 1767.309.) 
F e n z 1. — Silene Pnmilio W u 1 f. in Jacq. FI. Austr. V. 1778. 
app. 26. t. 2. Alpin elem, nálunk a Fogarasi és Barcasági 
havasokban : Terica Fuss. FI. Transs. 99. Vrf. Ivacavei C s a t ó 
exs. 1892. HM! HD ! Piscu somnului, Baumg. herb. secun- 
dum S i m k. 1. c. 123.) — Bucsecs (S c h u r. herb. sec. S i m k.) 
séd denuo ibidem non reperta (Grec. FI. Bucegilor. An. 
Acad. Rom. XXXII. 1911. 96. Degen ex verb.) 1 
Sectio 2. Kabylia Simml. 1. c. §. 1. Glutinosae. 
3. S. glutinosa M. B. Taur. Cauc. I. 322. 1808. Mediter- 
rán elem, a Bánságban éri el elterjedésének északi hatá- 
rát. Alakköre: 
1. typus: — caule inferiore una cum f'oliis inferioribus 
rotundatoovatis v. oblongovatis, glandulosovilloso. 
Got. Krassó-Szörény : inter Svinica et Plavisevica 
(Wierzb. HM! cf. Rchb. Icones XVI. 4994b. Heuff. En. 
pl. Bán. 1858. 34. Neilr. Aufz. 288.) et Orsóvá (Reuss 
Verz. ap. Neilr. Nachtr. 63.) Tisovica (Borb. Jelentés 
1873. 283.) ibidem locis, Juc et Ogasiu maré (De gén. FI. exs. 
Austr. Hung. n. 1695.) Kazánszoros (Degen!) 
2. forma calvescem Borb. Termr. Fűz. 1893. 45. — 
caule inf. una cum foliis inf. rotundatoovatis mediiscjue 
glabro, superne tantum glandulosovilloso. Cot. Krassó-Szö- 
rény: Vaskapu, inter Svinica et Tisovica (Borb. HBb !) 
Plavisevica (Sonklar HM!) Tisovica: Juc, Ogasiu maré, 
Kazán ad Orsóvá (Degen HM!) Kiskazán (Jávorka HM!) 2 
NB ! Extra Hungáriám: Románia: Verciorova (S i m k 
HM!) Serbia: Suva planina. (Petroviő ap. Borb. 1. c. 
HBb!) Banja Ales. (Panőic HM!) — Rossia merid. Tauria : 
Jalta (G o 1 d e in Herb. FI. Ross. HM !) 
3. forma Zapateri (Pau Nőt. Bot. FI. Hisp. IV. 1891. 
22. pro spec.) W i 1 1 k. Suppl. Prodr. FI. Hisp. 282. — „foliis 
1 cm. tantum latis, pl. birsutior, magis purpureo-colorata. 11 
Aragónia orientalis NB ! Plantae in HD ! fólia usque 2 cm. 
lata habent ! 
Pau in Bol. Soc. Arag. Cienc. Nat. 1904. 289. descripsit 
hybridam quamdam S. ojficinalis et S. glutinosae , nominatim 
S. composita Pau. Mihi ignota. In Hispánia. 
Sectio 4. Bootia Necker. §. 2. Latifoliae. 
4. S. officinalis L. Sp. plánt. ed. 1. 1753. 408. 
1 In Románia: Szurul (Csató exs. HM!) 
2 Excellens pl. Ronnigeri calycibus haud purpurascentibus, pilis 
rigidis glanduliferis laxioribus minus hirsutis, floribus magnis. (Plavi- 
sevica 1897.) 
