46 
pest (Borb. HBb!) Szentendre, infia Fest (Borb. BHb !) 
Kassa (Thaisz HM!) Eperjes, Bártfa (Chyzer HBB !) C. 
Borsod : Felsőhámor ( B u d a i HM !) C. Bars : Rudo (T u- 
zson HU!) Szombathely (Simk. HM! Szenczy HM!) 
Gyulafehérvár (L. B i c h t e r HBb !) Hosszúasszó (B a r t h 
HM!) C. Hányad: Ujgredislye (Simk. HM!) 
/. 5. grandiflora Tér rác. 1. c. — elatus, ilores plures, 
maiores (Syn : macropetala Z a p a 1. 1. c.) — séd oh magnitudi- 
nem ílorum formás S. uff. distinguere non licet. 
/. 6. Wierzbickiana Soó f. n. — (Syn: S\ hirsula 
Wierzb. őrig. HM! S. ojficinalis Borb. exs. q. pl. banati- 
cam.) Pl. valida, 40—80 cm. caulis enni föl i is pilis brevi- 
bus hirsutopuberulus, fok glauca, magis angustiora, cane- 
scentipuberula, calyces aequilati apice haud violascentes, 
pilis articulatis brevibus mollibus obsiti, canovirides, caet. 
typ. Banatus, C. Krassó-Szörény : Oravica-Gsiklova-Mehádia 
(Wierzb. HM!) Báziás, Oravica (Borb. HBb!) 
/. 7. oligantha Sóé) f. n. — Pl. m i n o r, usque 25 cm., 
saepe hasi ramosa, ramis strictis,foliosis,fol. lanceolata angusta, 
rarius ultra 2 cm. lata, Ilores laxe compositi, iníloresc. 1 — 6 
flóra, calyces rionnunquam glabrescunt. — Germ : Breslau 
(Gallier FI. silesiaca exs. ed. 1894. pro „forma 11 HU! HM!) 
Hung : Nagyszeben ( S i m k. HM ! ) Budapest, Rákos (S t e i n i t z 
HHb!) Pozsony, Kismarton (Albach HM!) PomázU 
Monstruositates et lusus : 
<S\ pleniflora Schur. En. fi. Transs. 1866. 99. (Syn: 
plena Pau Bul. Soc. Arag. Gienc. Nat. VIII. 6 — 7. 116. 1909.) 
flór. plenis, — frequ. culta et efíerata. 
Hung : Budaj)est (Pillér! Gerenday HHB!) Aszód 
(Steinitz HM!) Bicske (Jávorka HM!) Rimaszombat 
(Fábry HM!) Talmács (Schur 1. c.) Barcarozsnyó (Bae- 
n i t z ap. S i m m 1. 1. c.) Fiume (C s a t ó HM !) Germ.! Serb ! 
Ilelv. ! etc. 
9. prolifera Terrac. 1. c. Flór. in pedicellis tenuibus 
5—6 cm. longibus sedentibus. Italia : Campoforeto (T e r r a c. 
1. c.) non vidi. Verosim. monstr. 
10. hybricla (L. 1. c.) petala integra, (e corollis concretis) 
calyx inflatus, fok concava & convoluta. Monstr. 
var. II. glaberrima Seringe in DG. Prodr. I. 365. 
Syn: var. qlabrescens Fenzl. v. glabrala DG. ap. 
Wirtg. 1. c. 
Calyx glaber. Caules et fok subglabra (ex Zapak 1. c. 
pl. (plus-minus glabrata nunquam glaberrima), nam calyces et 
fok verő nonnunquam tuberculis minimis asperula. 
Area: Britt: York, Near Richmond (Ward HM!) Germ. 
Rheinprov. (W i r t g. 1. c.) Bayern (Vollmann 1. c.) Austria : 
Weidling (Beck 1. c.) Linz ívoch (Syn. 1890 — 1. c.) Helv. : 
