Studier öfver svensk tång, företrädesvis från Öresund 
17 
TABELL VII. 
Sammansättning å frisk bandtång vid olika årstid, 82 °/o vatten. 
Vår 
Sommar 
Vinter 
Vår 
Sommar 
Vinter 
Ägghvita 
2,60 
1,14 
1,77 
I aslcan: 
(1,04 9 
(0,45 9 
(0,71 ') 
P 2 0 5 
0,10 
0,04 
0,05 
» Amider» 
1,34 
0,25 
0,83 
SO s 
0,20 
0,14 
0,20 
Fett 
0,42 
0,29 
0,26 
Cl 
0,39 
0,69 
0,67 
N-fria extr.-ämnen 
8,55 
8,85 
8,17 
k 2 o 
0,36 
0,54 
0,47 
Växttråd 
2,28 
4,04 
3,94 
Na 2 0 
— 
0,56 
0,84 
Renaska 
2,31 
3,33 
2,90 
CaO 
0,42 
0,29 
0,45 
Sand 
0,50 
0,10 
0,13 
MgO 
0,26 
0,25 
0,30 
Ee 2 O s 
0,00 
0,00 
0,00 
samt N 
0,59 
0,23 
0,48 
1 Anm. Talen inom parentes äro smältbar ägghvita. 
B. Hafssallat, Ulva lactuca L. 
Denna till grönalgerna hörande växt har fått sitt namn af att den i form och 
färg mycket påminner om vanlig sallat. Den består nämligen af stora, tunna blad- 
skifvor af oregelbunden form, hvilka mest ligga lösa på botten, men någon gång 
äfven sitta fast på stenar. Hafssallat Kt ettårig, vegeterar lifligt under sommaren och 
hösten, större delen af bålen dör därefter, men delar lefva kvar under vintern och ge 
upphof till nya individer under försommaren. Någon annan form af fortplantning 
än med lösliggande bålbitar har sannolikt icke denna sallattång x . Den frodas utan- 
för Malmö, Köpenhamn, Göteborg o. a. städer, hvilkas kloakvatten lämnar den näring. 
Öfverhufvudtaget synes hafssallat på senare tid fått en större utbredning längs 
vårt lands kuster. C. A. Agardh, som dock angifver flera sällsynta tångarter i sin 
förteckning på Vestkustens tångflora 1 2 , nämner icke denna växt, och hit till Lomma- 
bukten har den åtminstone i någon afsevärd mängd först i allra senaste tid inkom- 
mit. E. Lönnberg 2 observerade den icke med säkerhet vid sina undersökningar af 
Sundet åren 1898 och 1899, men förmodar dock att han möjligen sett ett exemplar 
vid Limhamn som kan höra hit. Själf har jag först omkring år 1909 iakttagit 
densamma bland den ilanddrifna tången på Alnarps strand. På senare år har den 
mycket tilltagit och i trakten närmast N. om Malmö dominerar densamma. Denna 
spridning beror på att Malmö kloakvatten strax före det nämnda året började ledas 
ut i Öresund. Denna växt torde f. n. för den biologiska reningen af Öresunds- 
vattnet i dessa trakter spela en betydande roll. Enligt min erfarenhet, vunnen vid 
så godt som dagliga besök vid stranden under sommaren, har vattnet här, allt efter 
som hafssallaten tillkommit, blifvit betydligt friskare och är nu icke längre här vid 
Alnarp illaluktande, som förr alltid var fallet vid sydlig vind. 
Därigenom att hafssallat ligger lös på botten och har sin egentliga utveckling 
1 Privat meddelande af doc. H. Kylin och prof. N. Wille. 
2 1. c. 
3 
