Studier öfver svensk tång, företrädesvis från Öresund 
19 
stånd, samtliga prof från Alnarps strand; IV är från Saltholmen vid Göteborg 3 /s 
1918, V från Fiskebäckskil 1 /s 1917 och VI från Limhamn 18 /8 1917. 
TABELL VIII. 
Analyser å hafssallat. 
Från Alnarp 
Från 
andra ställen 
Lufttorr m. 15 °/ 
o vatten 
Frisk m. 75 °/° 
vatten 
Lufttorr 
m. 15 °/o vatten 
Ia 
vår 
maj 1917 
Ila 
sommar 
aug. 1917 
Illa 
vintei 
dec. 1914 
îb 
vår 
II b 
sommar 
III b 
vinter 
IV 
vår 
V 6 1918 
V 
sommar 
Va 1917 
VI 
sommar 
,8 /s 1917 
Ägghvita 
18,7 
6,1 
23,0 
5,51 
1,80 
6,77 
14,1 
8,7 
[ 12,8 
Amider 
3,9 
0,8 
6,4 
1,16 
0,24 
1,90 
10,7 
1,4 
Fett 
1,7 
0,5 
2,7 
0,51 
0,16 
0,80 
3,4 
0,8 
— 
N fria extr.-äm- 
nen 
40,2 
57,8 
CO 
11,84 
17,00 
10,08 
36,1 
47,1 
— 
Växttråd 
5,9 
4,9 
4,3 
1,74 
1,43 
1,25 
4,3 
5,2 
— 
Renaska 
11,2 
14,4 
12,3 
3,25 
4,24 
3,60 
12,2 
19,8 
12,9 
Sand 
3,4 
0,5 
2,0 
0,98 
0,15 
0,60 
1,2 
1,9 
— 
I askan: 
P 2 0 5 
0,79 
0,48 
1,02 
0,24 
0,15 
0,30 
0,48 
0,28 
0,45 
SO s 
4,03 
6,59 
2,95 
1,32 
1,94 
0,69 
4,06 
7,74 
— 
Cl 
0,15 
1,09 
0,42 
0,05 
0,33 
0,13 
1,31 
1,82 
1,33 
J 
<0,001 
<0,001 
<0,001 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
k 2 o 
2,69 
2,13 
2,24 
0,79 
0,61 
0,66 
— 
2,90 
-T* 
n 2 o 
1,93 
2,21 
2,15 
0,57 
0,65 
0,62 
— 
2,00 
— 
CaO 
1,55 
1,62 
2,32 
0,45 
0,46 
0,69 
1,48 
1,76 
— 
MgO 
1,70 
3,49 
2,53 
0,50 
1,03 
0,74 
2,32 
3.50 
— 
Fe 2 O s 
0,13 
0,04 
0,20 
0,04 
0,01 
0,07 
' — 
0,05 
— 
samtN 
3,00 
0,98 
3,69 
0,88 
0,29 
1,09 
4,45 
1,40 
2,05 
Då sammansättningen alltså betydligt afviker från landväxternas och särskildt 
växlingarne i kväfve, fosforsyra och järn äro i ögonen fallande, har anledningen härtill 
blifvit föremål för utredning. Det visade sig härvid att färgen, som växlar från 
mörkgrön till gulgrön, ja, någon gång hvit, samtidigt följer dessa förändringar; så att 
de mörkgröna exemplaren hålla mest kväfve eller till 3 1 /2 °/° . de gräsgröna 2 — 3 °/o 
och de ljusgult gröna 1 — 2 °/o, samt hvita ända ned till 0,2 °/o kväfve. Samtidigt 
varierade fosforsyran mellan 1 % till knappast bestämbara spår och järnhalten från 
0,2 till spår. 
Beträffande anledningen till dessa variationer i färg och sammansättning för- 
tjänar nämnas att vattnets salthalt icke spelar någon rol härvid. Analyser å hafs- 
sallat från Limhamn, Alnarp, Barsebäck, Kullen, Göteborg och Fiskebäckskil, eller 
från trakter med stigande salthalt i vattnet visa ingen motsvarande ändring i kväfve- 
halten. Jag iakttog däremot, hurusom vindriktningen hade ett afgörande inflytande 
så väl på mängden af uppkastad hafssallat som på dennas beskaffenhet. Vid 
SV-vind, eller vind från Malmö mot Alnarp, komma alltid en riklig mängd mörka 
kväfverika exemplar, vid vestlig vind är antalet exemplar färre och färgen blir 
ljusare, medan vid nv-vind hafssallaten antingen försvinner eller blir sällsynt. Den 
