Studier öfver svensk tång, företrädesvis från Öresund 
27 
mindre fasthet skiljer sig från den nedanför sittande äldre 
bladskifvan. På äldre exemplar kan man, där icke allt 
för mycket af själfva skifvan afslitits, af antalet bifurka- 
tioner och parställda blåsor ungefärligen bedöma växtens 
ålder. Vidstående skematiskt tecknade exemplar är sålunda 
4-årigt (fig. 5). 
Jag bar bär nedan utfört ett antal bestämningar på 
kväfve (tab. XIII) samt i vissa fall å fosforsyra och järn 
(tab. XIV) samt slutligen å salthalt (tab. XV) å växtens 
olika delar från de under året bildade gula spetsarne och 
bladen, den äldre bruna bladskifvan af olika ålder och 
ned till stjälken. I några fall har sålunda växtens olika 
delar allt från spetsen till fästet efter hvarandra fullständigt 
blifvit undersökta. Resultatet af dessa undersökningar 
med profven ordnade efter datum (i vertikalkolumner) 
och efter växtens delar resp. ålder (horizontalkolumner) 
framgår af tabell XIII. Analyserna ha ordnats efter tiden, 
då de nya skotten först framkommo. 
TABELL XIII. 
Kväfvehalt i blåstång under olika årstid och i olika delar af växten. 
Exemplar 
Dag 
1 
28 /e 
2 
1S /7 
3 
40 /a 15 
4 
37 / 9 15 
5 
,B /n 
6 
% 
7 
16 / 1S 
8 
10 /> 
9 
10 h 
10 
2 7* 
11 
'*1* 
12 
13 
3 /s 
Gtbg 
Gula årsskott 
(1-åriga) 
0.54 
1.45 
0.90 
1.19 
0.50 
0.42 
0.57 
0.50 
1.84 
1.64 
1.74 
(1.16) 
2.22 
2.56 
(1.55) 
3.68 
3.67 
3.02 
1.38 
3.65 
2.10 
2.32 
2.42 
2.05 
2.61 
0.98 
1.22 

Fjolårsskott 
— 
1.08 
1.21 
0.96 
0.91 
0.81 
0.95 
1.15 
1.43 
1.60 
1.04 
— 
1.52 
(2-åriga) 
(0.88) 
(1.37) 
2.60 
0.78 
1.00 
— 
1.29 
1.02 
3-åriga skott 
— 
1.32 
— 
— ■ 
— 
— 
— 
— 
— 
1.46 
0.86 
1.65 
— 
1.51 
— 
— 
— 
0.80 
— 
1.51 




_ 


_ 
_ 
1.01 


4-åriga skott 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
0.93 
— 
2.08 
— 
— 
1.11 
Fäste (äldst) 
1.09 
1.54 
1.35 
1.33 

_ 
_ 
0.98 
1.55 
- 
1.08 
1.26 
1.53 
1.18 
1.27 
Talen inom parentes = ägghvitekväfve. 
