32 
Mats Weibull 
TABELL XVII. 
Sågtång vid olika tid med 1 5 °/o vatten. 
Exemplar 
Dag och växfort 
1 
Limhamn 
2 
D:o 
stjälk 
3 
3 /< 
Salt- 
holmen 
4 
Ang. 
Alnarp 
Fiskeb 
a 
lo 
äcltskil 
b 
6 
Nov. 
Visby 
Med 
Vår 
1—3 
eltal 
Sommar, 
höst 
4—6 
Ägghvita 
Amider 
7.9 
5.7 
1 9.5 
16.5 
68 
0.9 
1 67 
4.6 
4.5 
0.1 
7.9 
5.7 
5.6 
0.5 
Fett 
3 1 
— 
— 
1.4 
— 
— 
3.1 
1.4 
N-fria extr. -ämnen 
47.6 
— 
— 
56.7 
~ 
— 
— 
47.6 
56.7 
Växttråd 
7.4 
— 
— 
7.5 
— 
— 
— 
7.4 
7.5 
Renaska 
10.5 
(12.1) 
13.2 
14.5 
12.5 
10.4 
18.7 
11.9 
13.8 
Sand 
0.5 
(0.7) 
2.1 
0.5 
0.4 
0.4 
1.0 
1 3 
0.5 
I askan: 
P 2 0 5 
0.16 
(0.06) 
0.31 
0.31 
0.15 
0.10 
0.17 
0.24 
0.18 
SO s 
1.91 
— 
4.01 
3.24 
2.19 
1.46 
— 
2.96 
2.30 
Cl 
0.82 
— 
1.75 
1.65 
2.17 
1.09 
1.72 
1.27 
1.66 
J 
— 
— 
0.015 
0.03 
0 03 
0.015 
— 
0.015 
0.02 
k 2 o 
1.90 
— 
2.73 
2.82 
2.87 
1.44 
3.15 
2.31 
2.82 
Na 2 0 
0.81 
— 
2.42 
2.67 
2.50 
2.64 
— 
1.61 
2.61 
CaO 
2.05 
— 
0.93 
2.74 
1.50 
0.75 
— 
1.49 
1.66 
MgO 
l.co 
— 
1.33 
1.32 
0.93 
0.62 
— 
1.16 
0.95 
Fe 2 O s 
0.03 
— 
— 
0.02 
— 
— 
— 
0.03 
0.02 
samt N 
2.19 
1.52 
2.64 
1.19 
1.08 
0.73 
0.73 
2.42 
.0.93 
Därtill komma några bestämningar af kväfve och fosforsyra uti växtens olika 
delar å exemplar tagna vid Vestkusten: 
TABELL XVIII. 
Saltholmen 
3 /b 1918 
Gula spetsar 3.26 
Brun bladskifva 1.82 
' Svart stjälk 1.56 
Medeltal för växten 2.34 
» » » 0.31 
Fiskebäckskil 
‘/s 1917 
0.84 °/o N. 
1.15 » » 
1.42 » » 
1.08 » » 
0.10 °/o P 2 0 5 . 
Analyserna visa, att sågtång i hög grad liknar blåstång. Liksom där finna 
vi att enskilda exemplar, som tagits samtidigt och på samma lokal, kunna växla 
mycket i sammansättning (se profven från Fiskebäckskil). I öfrigt upprepar sig 
samma lagbundenhet, som iakttagits vid blåstång, eller att lokalen spelar en ringa 
roll vid sidan af årstiden. Kväfvehalten ökas under vintern, särskildt i årsskotten, 
så ock fosforsyran och fettet, men dessa ämnen aftaga därefter i de nya under året 
utvuxna skotten. I den äldre bladskifvan iakttages samma förhållande, men betyd- 
ligt mindre framträdande, medan stjälken har en mera konstant om ock ganska hög 
kväfvehalt. Dessa iakttagelser gälla både ägghvita och de andra kväfvehaltiga ämnena. 
Växttråden höll sig i de undersökta exemplaren konstant samt högre än i blåstång. 
