4 
Otto Gertz 
klyföppningsanomalier, men de äro helt få. Sålunda omnämner Porsch i sin mono- 
grafi vissa fall af patologiskt förändrade klyföppningar, och under de senare åren 
ha på denna punkt inriktade undersökningar utförts af Guttenberg och Küster. 
Men äfven dessa forskares uppgifter äro helt summariska och beröra i allmänhet 
blott några mera markanta slag af ombildning, som klyföppningarna äro under- 
kastade, när en eller annan faktor ingriper mera tydligt bestämmande under deras 
utveckling. 
Redan för mer än 10 år sedan gjorde jag bekantskap med åtskilliga fall af 
ombildade klyföppningar. Till en del voro dessa af samma slag som de Porsch, 
Kuster och Guttenberg beskrifvit, till en del gingo förändringarna i andra rikt- 
ningar. Mina särskildt under de tre sisla åren fortsatta undersökningar öfver klyf- 
öppningarnas patologiska anatomi ha bragt i dagen ett stort antal nya fall af på 
olika sätt förändrad klyföppningsbyggnad. Följande meddelande, hvilket utgör en 
sammanfattande redogörelse för mina undersökningar i denna riktning, afser att 
lämna en öfversikt öfver de viktigaste typer af anomalier, som klyföppningsappara- 
ten kan förete. Undersökningarna röra sig å flera, från hvarandra oberoende fält. 
De beröra sålunda stoinatär hypertrofi resp. hyperplasi, därjämte vissa fall af hypo- 
trofi och i allmänhet reduktion och oblitereriug af klyföppningar, äfvensom öfver- 
gångsformer mellan typiska stomaeeller och vanliga epidermisceller. Vidare har jag 
i föreliggande arbete sammanfört de ingalunda talrika och mestadels enstaka littera- 
turuppgifter, jag — bortsedt från de redan nämnda undersökningarna af Porsch, 
Guttenberg och Küster — träffat angående abnormt byggda klyföppningar. 
Då mina undersökningar, som nämndt, beröra skilda områden inom växt- 
anatomien och det studerade materialet till följd däraf bär en heterogen prägel, 
har jag funnit lämpligt att fördela redogörelsen på följande hufvudafdelniugar : 
1) experimentellt realiserade klyföppningsanomalier vid kidtur i ångmättad atmo- 
sfär och vid maximala temperaturgrader ; 
2) abnorma klyföppningstyper hos olika organ under naturliga förhållanden , t. ex. 
å panacherade växtdelar , foderblad, perikurpier och fröint eg umenter ; 
3) bildningsafvikélser hos klyföppningar å myko- och zoocecidier. 
Till dessa hvar för sig fristående kapitel ansluter sig vidare en mera samman- 
fattande framställning jämte diskussion, där jag sökt sammanföra de beskrifna fallen 
till mera bestämda typer under gemensamma synpunkter. 
En resumé af vissa delar ur föreliggande klyföppningsstudier har jag lämnat 
i ett föredrag i Lunds Botaniska Förening den 9 mars 1917, hvaraf ett kortfattadt 
referat tryckts i Botaniska Notiser 1917 (p. 137). 
