Studier öfver klyföppningarnas morfologi 
17 
Hos Canna hybrida Hobt. (fig. 30) och Iris sibirica L. visa stomata å blad- 
slidaDS insida i allmänhet samma byggnad som å bladskifvan. Dock förekomma 
de, särskildt hos förstnämnda art, mera sparsamt. 
Heracleum eminens Lange. 
Bladslidan för stomata såväl på in- som utsidan (= bladundersidan); talrikast 
uppträda de på utsidan. I allmänhet normalt byggda, äro de ej sällan funktions- 
lösa, i saknad af innehåll och mer eller mindre hoptryckta. 
Rheum Rhaponticum L. 
A äldre bladskaft träffas ofta funktionslösa klyföppningar med långsträckt, 
oregelbunden form samt utan kromatoforer och stärkelse. Af biokemiskt intresse 
är att dylika klyföppningar kunna föra anthocyan, hvilket innehåll konstant saknas 
hos normala, fungerande stomata, men rikligt uppträder i angränsande epidermis- 
celler. Andra fall, där sistnämnda förhållande förekommer, har jag anfört i min 
anthocyan monografi (Gertz, 1). Senare har Hamokak (1915) hos ett antal växter 
fäst uppmärksamheten på denna egendomlighet i anthocyans lokalisation. 
3. Klyföppningarnas förhållande vid vissa fall af näringsvikariat. 
I sitt sista växtanatomiska arbete (1910) har Bengt Jönsson behandlat olika, 
hos högre växter förekommande slag af näringsvikariat. Arbetet ifråga, hvilket rör 
sig i det stora hela på ett populärt plan, innehåller åtskilliga, från anatomiskt 
fysiologisk synpunkt intressanta iakttagelser öfver väfnaders ombildning i samband 
med de nya uppgifter, organen ha att fylla under sin utveckling, iakttagelser, hvilka 
Jönsson sammanfattat och inordnat under mera bestämda, biologiskt ökologiska 
synpunkter. Jönsson beskrifver i detta sammanhang äfven klyföppningarnas för- 
hållande, då de uppträda hos assimilerande stammar, bladskaft och bladslidor, 
äfvensom hos foderblad, kronblad och frukter. Iakttagelserna häröfver, hvilka — lik- 
som öfriga i detta arbete beskrifna undersökningar — bära prägeln af uppslag för 
kommande forskningar, anföras endast kortfattadt och i förbigående. Utan tvifvel 
afsåg afhandlingen att utgöra ett i populär form affattadt förutgående meddelande, 
som senare skulle följts af en mera bredt anlagd, vetenskaplig utredning af de 
berörda förhållandena. 
Mina egna undersökningar å detta område ansluta sig i några punkter till 
Jönssons, till väsentlig del röra de sig likväl å andra plan. De ha gifvit vid han- 
den, att en inom rätt vida gränser spelande mångformighet gör sig gällande hos 
klyföppningarna, när de uppträda å växtorgan, som ombildats i och för närings- 
vikariat. Bland de fall af ändrad organisation, jag härvid mött, skall i det följande 
endast klyföppningarnas förhållande å foderblad och därmed biologiskt ekvivalenta 
blad närmare diskuteras. Undersökningarna häröfver ha till större delen utförts 
under sommaren 1916. Följande fall äro de viktigaste. 
