Studier öfver klyföppningarnas morfologi 
29 
anomalier och modifikationer med hänsyn till deras byggnad. Sålunda förekomma på 
utsidan allmänt halfva klyföppningar, hvilka i många fall äro försedda med vid- 
öppen slutspringa, stundom sakna sådan, hvarvid emellertid, det oaktadt, typiska 
förtjockuingslister äro förhanden å stomacellens buksida. Däremot är i sistuämnda 
fall den inre andhålan i regeln försvunnen. Jämte nu beskrifna anomala typer 
uppträda stomata, hvilkas ena slutcell representeras af en vanlig epidermiscell 
(figg. 92—94). 
Hos klyföppningarna på fruktväggens insida (figg. 95 — 99) förekomma följande 
anomalier. Genomgående är en stark liypertrofiering af springan, som i allmänhet 
står vidöppen. I ett fall befanns den tvärställd i förhållande till klyföppningens 
morfologiska längdaxel (fig. 95), på samma sätt som ofvan beskrifvits för Pceonia 
paradoxa. Deformationen hade uppenbarligen äfven här förorsakats däraf, att klyf- 
öppningen anlagts vinkelrätt mot epidermiscellernas sträckningsriktning. Detta för- 
hållande iakttogs för öfrigt äfven hos andra, på samma sätt orienterade klyföpp- 
ningar, men hade ej ledt till den extrema hypertrofi som i nyss beskrifna fall. 
Allmänt förekomma sneda klyföppningar med mer eller mindre stark förskjutning 
och asymmetri hos slutcellerna (figg. 96, 97). En intressant form visar fig. 98, där 
klyföppningen blifvit trecellig till följd af ena slutcellens septeriug geuom en till 
längdväggarna apponerad, bågformigt förlöpande tvärvägg. Icke mindre anmärk- 
ningsvärd är den å följande figur 99 afbildade klyföppningen, hvilken likaledes 
består af tre celler, fast ställda parallellt. Midtcellen är här funktionslös, men de 
på hvar sida om densamma befintliga ha genom utåtböjning gifvit upphof till 
tvenne, från ytan sedt, plankonkava slutspringor. 
Reseda Luteola L. 
Klyföppningarna å kapselns utsida ha en enorm storlek (figg. 100, 101), ett 
förhållande, som redan Kraus (I, 100) anmärkt beträffande Reseda odorata. De 
uppträda ofta gruppvis, tre eller flera i en komplex. Bland anomalier skall nämnas 
en trecellig, genom ena slutcellens septering uppkommen klyföppningsform (fig. 101). 
Ifrågavarande klyföppning visade därjämte den egendomligheten, att centralspringa 
förefanns endast mellan den osepterade slutcellen och den septerades ena dotter- 
cell. Vidare skall tilläggas, att den septerade cellen var i detta fall betydligt längre 
än den osepterade. 
A kapselns insida träffades inga klyföppningar. Dock torde sådana förefinnas 
lokalt äfven här, då såväl Schleiden som Kraus beskrifvit hos Reseda odorata 
klyföppningar å fruktväggens insida. 
Tropæolum majus L. 
Klyföppningarna, som uppträda sparsamt på fruktväggens utsida, äro i all- 
mänhet normalt byggda (fig. 102), men stå ofta vidöppna som hydatoder. De föra 
i regeln kloroplaster och stärkelse, som dock ej sällan saknas. Trecelliga klyf- 
öppningar, uppkomna genom delning af ena slutcellen (fig. 103), äro ej ovanliga- 
I dessa fall ter sig slutspringan, sedd från ytan, som en tresidig intercellular. Mera 
sällan uppträda fyrcelliga klyföppningar, i hvilket fall septeringen träffat båda slut- 
