30 
Otto Gertz 
cellerna. I midteu af ifrågavarande, å fig. 104 återgifna cellkomplex förefinnes 
i stället för slutspringa ett i optiskt genomsnitt fyrsidigt intercellularrum. Mest an- 
märkniugsvärdt och _ öfver hufvud enastående i växtanatomien är emellertid, att 
stomacellerna stundom utbildas till sklereider, en anomali, som uppstår därigenom, 
att utvecklingen af stenceller — normalt bunden vid subepidermala lager — undan- 
tagsvis sträcker sig till epidermis och då tillfälligtvis till någon klyföppningscell. I de 
tvenne fall, jag iakttagit ifrågavarande anomali (figg. 105, 106), hade den ena slut- 
cellen ombildats på detta sätt, medan den andra var parenkymatisk och föga för- 
ändrad, förde stärkelse och klorofyll. Den sklerotiska var mindre, till gestalten 
polygonal och hade cellväggen, som var likformigt förtjockad, genomsatt af talrika, 
större eller mindre porkanaler. 
Passiflora Banksii Benth. 
A frukterna hos Passiflora - arter förekomma klyföppningar både på utsidan 
och, såsom redan Schleiden (III, 322) visat, på insidan. De förra faun jag hos 
Passiflora Banksii normala och försedda med ett system af i rader anordnade, 
smala biceller (fig. 107). På fruktväggens insida, där klyföppningarna sakna ana- 
tomiskt differentierade biceller, visa de med hänsyn till sin byggnad en mångfald 
af anomalier (figg. 108 — 115). Slutcellerna äro sålunda ofta fysiologiskt olikvärdiga, 
i det att den ena är steril (utan kromatoforer och stärkelse), den andra normal och 
på vanligt sätt fungerande (figg. 110, 111). Olikheterna cellerna emellan kunna 
ytterligare stegras, så att klyföppningarna i vissa fall gifva intryck af att vara 
halfva. Ej sällan befanns slutspringan starkt vidgad, i några fall tvärställd i för- 
hållande till klyföppningsapparatens morfologiska längdaxel (fig. 110). En vanlig 
anomali består däruti, att slutcellerna antaga, från ytan sedt, en afvikande, kantig 
eller polygonal form. Trecelliga typer till följd af ena slutcellens septering äro ej 
sällsynta. Därvid kan tvärväggen vara ställd på sned — hos den å fig. 114 af- 
bildade klyföppningen saknade ifrågavarande cell stärkelseinnehåll — eller mera 
vinkelrätt och då bågformigt orienterad; i den på sistnämnda sätt ombildade 
klyföppningen å fig. 113 var blott den ena dottercellen stärkelseförande, den andra 
stärkelsefri liksom den osepterade slutcellen. Tvillingklyföppningar förekomma här 
och där. Fig. 115 visar ett dylikt fall, där de morfologiska längdaxlarna stå vin- 
kelrätt mot hvarandra, så att båda klyföppningarna förlorat förmågan att fungera 
på normalt sätt. Den mellersta, i ifrågavarande komplex befintliga cellen förde 
stärkelse, de öfriga saknade nästan fullständigt detta innehåll. 
Skimmia fragrans Carr. 
Stomata förekomma såväl på yttre som inre väggen af fruktämnet. I senare 
fallet äro de merendels långsträckta och slutna. Hos dessa på fruktens insida före- 
kommande stomata har jag iakttagit septering af den ena, i ett fall till och med af 
båda slutcellerna, så att tre- resp. fyrcelliga typer uppstått (fig. 119). Figg. 116 — 
118 visa nyanläggning af stomata på fruktämnets utsida. 
Tulipa Gesneriana L. 
Klyföppningarna å fruktväggens utsida äro normalt byggda. Tvillingklyf- 
