34 
Otto Gertz 
Vincetoxicum nigrum Mcench, Sambucus nigra L., Syringa vulgaris L. (några stomata 
visade tendens till anomalier), Cucumis sativus L., Cucurbita Pepo L., Cucurbita sp. 
(fig. 141; på sina ställen å den utvuxna frukten förstörda stomata, hvarvid angrän- 
sande, tunnväggiga biceller hvälfva sig ballongformigt fram och som tbyller till- 
täppa den på detta sätt uppkomna öppningen [fig. 142]), Arctostaphylos uva ursi (L.) 
Spreng., Nigella Damascena L., Nuphar luteum (L.) Sm. (stomata rikligt å stifthalsen, 
mera sparsamt å fruktens öfre hälft; synas saknas å undre delen af frukten; i 
regeln vidöppna och erinrande om hydatoder), Baphanus sativus L. (stomata vid- 
öppna, klorofyll fria, men stärkelseförande), Thlaspi arvense L., Aesculus Hippocasta- 
num L. (här och där vidöppna, mera sällan reducerade stomata; uppträda äfven å 
taggarna), Lupinus angustifolius L., Vicia Cracca L., Phaseolus nanus L., Pisum 
sativum L., Colutea arborescens L., Cytisus Laburnum L.-, JBaptisia australis R. Br., 
Oenothera biennis L. (klyföppningarna här bundna vid fruktens klorofyllförande 
fält), Heracleum eminens Lange, Conium maculatum L., Pimpinella Anisum L., I)ic- 
tamnus Fraxinélla Pers., Abutilon Avicennce Gærtn., Viola elatior Fr., Dianthus 
Caryophyllus L., Ficus Çarica L. (å den köttiga in florescensaxelns utsida), Citrus 
Aurantium L., Piper nigrum L., Ulmus montana With., Juglans regia L. (väl ut- 
vecklade stomata gruppvis på klorofyllfria upphöjningar å fruktväggen), Carya aqua- 
tica Nutt. (fig. 147), Vanilla planifolia Andr. (sparsamt), Eremurus robustus Regel 
( klyföppningarna förbundna med angränsande epidermisceller genom en skarpt mar- 
kerad led), Funckia undulata Otto & Dietr., Alströmeria brasiliensis Spreng, (väl ut- 
bildade stomata rikligt förhanden ; bilda likformigt fördelade knutpunkter i epi- 
dermiscellernas nätverk [fig. 145]), Ixiolirion Pallasii Fisch & Mey. 
På både in- och utsidan af fruktväggen träffades klyföppningar hos följande: 
Platycodon grandiflorum DC. (insidans stomata vidöppna), Staphylea trifolia L., Aqui- 
legia vulgaris L., Papaver dubium L. (klyföppningarna ofta insänkta och ej sällan 
ställda vinkelrätt mot epidermiscellernas sträckningsriktning), Papaver somniferum L. 
(rikligt på utsidan, mera sparsamt på insidan och här ofta insänkta), Ricinus com. 
munis L. (väl utvecklade stomata förekomma rikligt). 
Hos de anförda växtformerna uppträdde här och där klyföppningsanomalier, 
bland hvilka följande skola framhållas: typiskt half va stomata ( Baptisia , Heracleum)-, 
sneda, asymmetriska stomata ( Funckia ); förskjutning af stomata till spetsen af långa, 
utskjutande vårtor ( Gomphocarpus ); långsträckta, funktionslösa stomata ( Colutea ); 
tvillingbildning till följd af parallell anordning af tvenne klyföppningar ( Ricinus , 
Papaver somniferum , hos den senare å kapselns utsida). Sneda klyföppningar funnos, 
utom hos den redan nämnda Funckia, hos Phaseolus nanus , där ifrågavarande ano- 
mali visade sig bero därpå, att klyföppningsapparaten anlagts snedt mot omgifvande 
cellers sträckningsriktning och stomacellerna sekundärt förskjutits (fig. 143). Klyf- 
öppningen ifråga tillhörde den postamentala cellkransen vid basen af ett hår, där 
samtliga celler voro sträckta i radial riktning. Forsythia suspensa Vahl saknade 
å mera utvuxna frukter klyföppningar; i dessas ställe uppträdde på utsidan lenticeller. 
Klyföppningsfria voro frukterna hos följande arter \ Solanum Ly coper sicum 
