62 
ett något så när konstant utseende, medan andra visa 
sig i hög grad föränderliga. I förra fallet kan hybriden 
antingen vara intermediär till nästan alla sina delar, så- 
som S. caprea X daphnoides^ hvilken till såväl blad som 
hängen håller medelvägen mellan båda stamarterna, eller 
i det vegetativa stå afgjordt närmare den ena arten, i 
det fruktifikativa deremot den andra, såsom t. ex. S. ci- 
nerea X nigricans^ S. aurita X depressa m. fl. I senare 
fallet framträda föräldrarnes egenskaper hos olika indi- 
vid af hybriden på olika sätt. På en lokal kan hybriden 
hafva hemtat sina vegetativa karakterer från hufvudsak- 
ligen den ena stamarten, på en annan från den andra, 
h varvid en motsvarande omkastning i fråga om de fruk- 
tifikativa egt rum. De olika individen af en och samma 
hybrid komma naturligtvis derigenom att erhålla ett be- 
tydligt olika utseende. Så förhålla sig bl. a. X aurita 
X repens och S. aurita X cinerea. — Det ligger i öp- 
pen dag, att ytterligare observationer tarfvas, innan denna 
indelning af hybrider med konstant och variabelt utse- 
ende, hvartill de värmländska synas gifva anledning, kan 
fixeras. Om å ena sidan den oscillation beträffande hy- 
bridkaraktererna, som onekligen är mycket vanlig inom 
detta slägte ^), gör möjligheten för en dylik indelning 
mindre sannolik, så gifves dock å den andra exempel på, 
att en hybrid förhåller sig på ett bestämdt sätt, så att 
de olika individen af densamma sinsemellan visa stor 
öfverensstämmelse eller åtminstone icke bilda någon full- 
ständig serie af mellanformer. Om t. ex. S. glauca X 
herhaceay som är en af de i Jämtlands fjälltrakter mera 
allmänt spridda /Sa/i.^hybriderna, säger Flodekus (1. c. p. 
38): “Frånser man dess nära slägtskap meå S. Lap)ponum 
X herhaceUy visar sig hybriden såsom en synnerligen väl 
differentierad form, och jag har aldrig iakttagit öfver- 
gångsformer till någondera af dess hufvudarter eller till nå- 
b Som ytterligare belysande exempel härpå må erinras om S*. 
lanata X hastata, S. glauca X phyUcifoUa, S. glauca X nipricans, S. 
Lapponum X herhacea, S, Lapponum X fngrtilloides m. fl. 
