67 
lar ; af S, caprea X depressa har jag ej sett några frukti- 
ficerande exemplar och af S. cinerea X depressa alltför 
få för att våga yttra mig om dess fertil itet. Af S. 
repens’ hybrider träffar man *S. aurita X repens ej sällan 
bärande hängen lika rikligt som trots någon af stam- 
arterna och med kapslarne fnlla af frön. Såsom Wi- 
CHURA visat, eger den förmåga att sjelfständigt fort- 
planta sig; hvad pollenet angår, så uppgifves, att pro- 
centen af odugligt sådant är obetydlig. Af de båda öf- 
riga är X caprea X repens i allmänhet fertil, men synes 
icke nå upp till föregående; S. cinerea X repens om 
man får döma af de fåtaliga fynd, som hittills föreligga, 
vara i långt mindre grad fertil. Hybriderna med S. nigri- 
cans erbjuda i detta afseende inga större olikheter sins- 
emellan; i allmänhet äro kapslarne hos samtliga mindre 
utvecklade än hos stamarterna. Om m?wiwa/ishybriderna 
uppgifver Wichura, att S. caprea X vunincdis är utmärkt 
af en frörikedom, som synes vara lika stor som hos stam- 
arterna, och der jemte en ringa halt af odugligt pollen ; 
vidare, att hos S. cinerea X viminalis pollenets anomali är 
vida större, medan S. aurita X vimincdis härutinnan för- 
håller sig som föregående. Om frörikedomen hos de båda 
sistnämnda föreligga ej några uppgifter. Beträffande X 
aurita X mijriilloides j så har jag genom ett rikligt herbarie- 
material öfvertygat mig om, att denna ofta ymnigt frukti- 
ficerar; Lundström") har af denna träffat exemplar, “på 
livilka alla knopparne i fjolårets bladveck voro utvecklade 
till rikblommiga hängen, frambringande en ofantlig frö- 
massa “. — Man finner alltså, att i här påpekade fall den 
större eller mindre benägenheten att bilda hybrider på 
det hela taget motsvaras af de uppkomna hybridernas 
sexuella reproduktionsförmåga. 
Sammanställer man nu alla dessa synpunkter, kan 
det väl icke nekas, att den i följd af habituella öfverens- 
stämmelser påstådda samhörigheten mellan dessa tre ar- 
Ö AVichura, Die Bastardbefruclitung im Pflanzenreich, § 23. 
‘^) Lui^dström, Studier öfver slagtet Salix, sid. 47. 
