40 
11. Salix aurita L. X repens L. 
Denna tidigt urskilda, än som egen art, än som en 
mindre småbladig form af S. aurita ansedda hybrid är i 
södra och mellersta Sverge utan gensägelse af alla Salix- 
hybrider den vanligaste och eger i öfrigt utom vårt land 
en mycket stor utbredning; enligt Wimmer och Anders- 
son förekommer den nämligen genom hela mellersta Eu- 
ropa tillsammans med stamarterna. I Värmland har jag 
emellertid funnit den vara rätt sparsam, hvilket väl beror 
derpå, att S. repens, såsom förut nämnts, sjelf inom det 
undersökta området är ganska glest förekommande. Den 
hybrid, med hvilken den eger största likheten, är S. ci- 
nerea X repens, hvilken, såsom redan framhållits, skiljer 
sig från denna genom kvistarnes gråludenhet, bladens 
mera långsträckta form, raka eller föga sneda spets och 
grågröna färg. Med S. caprea X repens torde den en- 
dast sällan kunna förvexlas, alldenstund denna senare 
genom sin kraftiga växt, sina stora och ovala blad m. m. 
vanligen tydligt ådagalägger sin förvandtskap med S. 
caprea. Till växesättet oftast lägre än de båda nyss- 
nämnda, utmärkes S. aurita X repens i öfrigt genom sina 
blad, hvilka för det mesta äro försedda med stipler, ega 
en om S. aurita erinrande, omvändt äggrund form med 
sned spets samt ofvan visa i följd af det på undersidan 
starkt framträdande ådernätet en ojemn och skrynklig 
yta; undersidan visar, åtminstone hos yngre blad, den S. 
repens utmärkande tilltryckta silkeshårigheten. Hän- 
gena variera i allmänhet mera än bladen. An äro de 
oskaftade med småludna kapslar och likna alltså dem hos 
*S. aurita, än tämligen långt skaftade, småbladiga med 
alldeles glatta kapslar; ibland korta, tätt gyttrade, ibland 
glesare, långsträckta ända till 6 centimeter långa. 
Andersson har i Monogr. Sal. uppdelat denna hy- 
brid i tvenne former, tidigare uppfattade som skilda ar- 
ter, nämligen l:o) spatliulata Willd. och 2\o) pUcata ^n., 
af hvilka den förra innefattar de former, som stå S. au- 
