S6 
I WiMMERs ofvan citerade arbete finnes ingen S. 
cinereaX dejjressa omnämnd; deremot innehåller Anders- 
sons Monografi ’) en kort beskrifning å Dölls badensiska 
S. coerulescens (= S. cinerea X depressa). I nära öfverens- 
stämmelse med denna utmärkes den värmländska S. ci- 
nerea X depressa af mjukt gråludna årsskott samt ut- 
draget omvändt äggrunda blad, hvilka ega en rak, jemnt 
afsm alnande spets samt hel bräddad eller ytterst obetyd- 
ligt vågigt sågad omkrets; ofvan äro bladen skrynkliga, 
grågröna med glesa och korta hår, undertill glatta, un- 
dantagandes medelnerven, blågröna, med obetydligt fram- 
trädande ådernät. Bladens storlek är en ringa, nämligen 
högst 3,5 cm. i längd, 1,5 i bredd, men sannolikt voro de 
vid tiden för insamlandet (i medio af Juni) ej fullt utväxta. 
Stipler små, men fullt tydliga. — Andersson anser på 
grund af beskrifningen i Dölls “Flora von Baden" dennes 
S. coerulescens sluta sig närmast till S. cinerea; den 
värmländska formen närmar sig snarare till S. de- 
pressa. — Från S aiirita X depressa, hvilken är den af 
Klarelfsområdets hybrider, med hvilken den lättast kan 
förvexlas, skiljes den genom årsskottens småludenhet och 
bladens form. 
Den enda S. cmerea X depressa, jag i öfrigt sett 
från vårt land, förskrifver sig från trakten af Linköping, 
der insamlad af H. Dahlstedt 1883. Denna form, som 
är försedd med oskaftade, tätblommiga hängen med kaps- 
lar, såsom hos S. depressa, afviker från den värmländska 
hufvudsakligen endast genom starkare småludenhet å 
bladens undersida. 
8. Salix aurita L. X depressa L. 
Af de inom Klarelfsområdet uppträdande hybriderna 
är denna med all säkerhet den vanligaste. Jag har ob- 
Ö Andersson, Mortogr . Sal . sid. 92. 
