33 
föregående ^). I Värmland bar jag observerat den på en 
hel mängd olika ställen och från andra orter, såsom från 
Östergötland och Upland, har jag erhållit flere ganska 
tydliga former. Att ange några distinkta karakterer, 
genom hvilka den bestämdt kan åtskiljas från föräldrarne, 
har sig emellertid ingalunda lätt. Hvad man i främsta 
rummet har att uppmärksamma, är kvistarnes utseende 
(om de äro glatta eller gråludna), stiplerna, bladens 
form, hängenas utseende, hängefjällens färg o. s. v. Här- 
vidlag råder hos olika former stor variation. Den be- 
skrifning, som i Anderssons Monogr. Sal. s. 73 lemnas 
å Kerners S. lutescens (— S. aiirita X cinerea), eger ej 
någon vidsträcktare tillämpning på denna hybrid i all- 
mänhet. WiMMER uppräknar 4 olika former “), af hvilka 
jag inom det undersökta Klarelfsområdet återfunnit åt- 
minstone 3. Till belysning af den vexling, de vegeta- 
tiva karaktererna kunna förete, må anföras följande på 
olika ställen insamlade former : 
l:o) från Dejefors : unga kvistar starkt gråludna, 
bladen omvändt äggrunda, stora, ända till 4,5 centim. 
r breda, med sned, tillbakaböjd spets; 
2:o) från Stöllet i Ny: unga kvistar mindre starkt 
gråludna, bladen utdraget omvändt äggrunda med lång- 
samt afsmalnande bas, bladspetsen bos flertalet blad sned 
och tillbakaböjd (så att den veckas vid pressning); 
3:o) från Likenäs i Dalby: årsskotten småludna, öf- 
riga kvistar fullkomligt glatta ; bladen utdraget omvändt 
äggrunda med merendels kort och rak, ej tillbakaböjd 
spets ; 
4:o) från Edebäck: kvistar som i förra fallet; bla- 
den långsträckt are och med mera utdragen spets, så- 
lunda ännu mer tenderande åt S. cinerea. 
En synnerligen tydlig $-hängebärande form insam- 
’) Jfr W. O. Focke, Die Pflanzen-Mischlinge, sid. 359: “Ziemlich 
liäufig und in verschiedenen Formen in Deutschland und Oesterreich 
beobachtet.“ 
WiMMEii, Sal. Eur. sid. 203. 
Om Salixvegetationen. 
3 
