26 
Deremot kan naturligtvis en annan möjlighet tänkas, 
den nämligen , att de äro hybrider enligt formeln 
X X X ^ X . . . . , d. V. s. att de härstamma från 
en hybrid, som befruktats med pollen från S. nigricans, 
hvarigenom de erhållit i öfvervägande grad utseende af 
denna art. Denna möjlighet har visserligen större san- 
nolikhet för sig, men då de tydliga, fullt intermediära 
hybriderna af S. nigricans i sjelfva verket äro så ytterst 
sällsynta (undantagandes möjligen S. cimrea X nigricans) 
jemförda med dessa former, så torde detta sätt att se 
saken ingalunda vara tillfyllest för en nöjaktig förklaring 
af S. nigricans’ formrikedom. Ett tänkbart sätt att komma 
frågan om förevarande formers möjligen hybrida natur 
närmare in på lifvet vore att studera dem anatomiskt, 
såsom V. Wettstein med framgång gjort beträffan- 
de hybrider inom slägtena Plnus och Juniperus, men 
detta synes föga egna sig för Salices, ty dessa visa 
till sin inre byggnad en förunderligt stor öfverensstäm- 
melse. Åtminstone har jag vid undersökning af barkens 
och vedens byggnad hos åtskilliga af de inom området 
förekommande arterna funnit ytterst små skiljaktigheter 
i detta hänseende, t. o. m. vid jemförelse mellan så vidt 
skilda arter som S. g)cniandra. S. triandra och S. daph- 
noides. — Det återstår sålunda, synes det, endast att 
hos denna art antaga en utomordentligt stor inneboende 
förmåga af variation i alla riktningar, i följd af hvilken 
den kan uppträda i former, som tendera åt de allra flesta 
af de här förekommande arterna ; hybridisationen med- 
verkar naturligtvis till rikedomen på former, men spe- 
lar dervid ingen större roll. 
Hvad åter angår hybridisationens betydelse inom 
gråvidegruppen, så är den sannolikt mycket stor. Här 
finner man jemte mindre afvikande former ej sällan fullt 
Ö R. V. Wettstein: “Uber die Verwerthung anatomisclier Merkmale 
zur Erkemmng hybrider Planzen“ i Sitzungsberichte der Mat.-Natm*wis- 
sensohaftl. Classe der Kaiserl. Akademi der Wissensshaften, Wien, Jabr- 
gang 1887, sid. 312. 
