18 
7. Salix aiirita L. 
Denna art är tvifvelsutan den allmännaste af grå- 
videna och visar en ännu större mångfald af former än 
S. cinerea. Hufvudtyperna bland dessa utgöras af f. ne- 
morosa Fe, och f. uUginosa Willd., hvilken sistnämnda 
öfverhufvud är den allmännare. Af båda förekomma 
virescenta och cinerascenta former; de förra äro dock 
jemförelsevis sällsynta. En vacker form med nästan 
cirkelrunda blad har jag antecknat från Ransäter, 
S.^ auriia hybridiserar med S. caprea^ cinerea, de- 
pressa, repens, Lapponum, nigricans och phylicifolia. 
8. Salix depressa L. 
I sina föreläsningar öfver “De skandinaviska Salix- 
formernas genealogi och systematik “ vårterminen 1889 
har Docenten Lundstköm uttalat som sin åsigt, att Lin- 
nés S. depressa närmast öfverensstämmer med någon form 
af S. livida Wbg., sannolikast var. [3 cinerascens i Flora 
Lapponica. Till stöd för denna åsigt anfördes de slut- 
satser, till hvilka Doc. L. under sina resor i det af Linné 
besökta området kommit med hänsyn till dessa omtvi- 
stade formers inbördes sammanhang. S. livida Wbg. eger 
nämligen på flera ställen längs den väg i Norrland och 
Lappland, som Linné följt, ett utseende och växesätt, som 
rätt väl öfverensstämmer med beskrifningen i Linnés 
Flora Lapponica å n:o 361, pag. 289 (S. depressa), så 
att stor sannolikhet förefinnes, att LiNNÉ med sin S. 
depressa verkligen åsyftat den nyssnämnda formen af S. 
livida. På grund af detta sålunda motiverade uttalande, 
hvilket bestyrker den uppfattning, som tidigare häfdats 
af E. Feies^) angående den i Fl. Suecica beskrifna S. de- 
pressa, har jag föredragit Linnés namn depressa framför 
9 Jfr E. FjiiES i Nov. Mant. I sid. 57 och Bot. Not. 1840, sid 198. 
