Om Salixformationema. 
I Bot. Not. f. 1887 liar jag lemiiat en kortfattad 
framställning af de formationsbildande Äa/ij?arterna och 
deras beroende af gråalen fAlniis incana), det i Klarelf- 
vens floddal förlierskande löfträdet. Denna framställning, 
grundad som den är på de resultat, livilka mina under- 
sökningar under en kortare och för växtfysiognomiska 
studier härstädes mindre lämplig del (Maj och Juni, då 
vidsträckta marker ännu stodo under vatten) af det före- 
gående årets sommar lemnade, afsåg från början endast 
att utgöra ett förelöpande meddelande rörande Salix- 
vegetationens utveckling och förhållande till de inom om- 
rådet uppträdande växtformationerna. Den komplettering, 
som härmed lemnas, gäller dels /Sa/i^rformationernas upp- 
komst, sammansättning och inbördes förhållanden, dels 
deras och alens ställning till de vanliga skogsträden, tal- 
len och granen. Afven beträffande underväxten och dess 
successiva utveckling har jag observerat ett och annat, 
som torde förtjena att omnämnas. 
Det är, såsom å sid. 8 framhållits, endast 3 af om- 
rådets Salices, nämligen S. nigricans, triandra & daj)h- 
noides^ livilka uppträda i sådan massa, att de kunna ge 
upphof till formationer, d. v. s. slutna växtsamhällen, 
som uppkommit af beståndbildande arter tillhörande en 
och samma eller flere olika grundformer^). De öfriga äro, 
Ö Jfr A. Keener, Das Pflanzerileben der Donaiiläeder (Innsbruck 
1863), sid. 9—12. 
