někdy v pásmn ortliodiagonálním rozšířeny na mnoho stupňů a to vždy 
ve směru od normální posice kn ploše spodové, někdy vykazoval též mě- 
řený úhel Q značné úchylky. 
Pyramida / (112) jest na každém krystalu a vždy tak výborná, jako 
nejlepší ploch}^ pásma klinodiagonálního a vertikálního. 
Positivní pyramidy o, p, q, R jsou velmi hojné, vždy bud zaoblené 
nebo jemně obloukovitě rýhované nebo jako z nepravidelných, různě 
orientovaných částí složené. Reflektovaných signálů dalo se jen někdy ku 
přibližnému stanovení užiti. Poměrně nej dokonalejší byly plochy tvaru R, 
které reflektovaly dosti často docela jednotný signál. Zajímavé jest, že 
se uchylují jako u krystalři kopistskvch vždy v jednom směru od polohy 
jednodušších tvarů, jak to je videti zejména n o (316), jehož qp jest 48" 
místo 44" 37', a u p (216), jehož q bylo měřeno 74" 30' místo vypočteného 
77° 31'. Celkem jest jakost ploch těchto tvarů stejná jako u týchž na kry- 
stalech kopistských. 
Nové pyramidy Q, S, T, V, byly vyvinuty plocliami malými a jsoii 
uvedeny v popisu jednotlivých kiu^stalů. 
Rozšíření jednotlivých tvarů jest patrno z následujícího přehledu, 
v němž jest uveden počet měřených ploch jednotlivých tvaru a počet 
krystalů (jichž bylo měřeno celkem 12), na nichž byly nalezeny: 
Počet 
měřených 
ploch 
Počet 
krystalů 
Počet 
měřených 
ploch 
Počet 
krystalu 
b (010) 
18 
12 
w (016) 
21 
12 
c (001) 
24 
12 
/(112) 
23 
12 
r (210) 
12 
7 
0 (316) 
11 
7 
m (110) 
24 
12 
q (319) 
10 
7 
n (230) 
19 
9 
P (216) 
8 
7 
ii (120) 
16 
10 
R (12 . 9 . 40) 
10 
5 
l (1301 
4 
3 
V (358) 
1 
1 
íJ (lOl) 
15 
9 
(1 (3.7. 17) 
1 
1 
iV (203) 
T) 
3 
5 (10 .5.1 6) 
1 
1 
; (011) 
O (013) 
29 
4 
12 
4 
T (423) 
2 
1 
Vývoj whewellitu z Lomu jest dosti rozmanitý: 
1. Krystaly jednoduché jsou poměrně vzácné. Ze dvanácti měřených 
a asi 20 prohlédnutých byly jen tři popsané krystaly jednoduché. Dva 
z nich byly tabulkoviié dle e (lOl), jeden tence tabnlkovitý dle base c (001). 
I r. Nejhojnější jsou dvojčata dle e (101), která jsou hlavně dvojího typu: 
1. Tence tabulkovitá dle e (ÍOl) (obr. 6.) s úhlem zapuklým tvořeným 
plochami spodovými jsou nej hojnější a náleží k nim největší až 8 mm velké 
krystaly. Nejčastěji bývají vedle převládajícího c (lOl) V 3 rvinuty dosti 
rozsáhlé křivoploché tvary o, p, q, R. Dosti hojné jsou prorostlice (obr. 7.) 
II. 
