v ý c h druhů zkamenělin, o nichž se podrobněji zminíme v dalších řádcích. 
Prozatím třeba n věsti, že je shora dotčená droba zvláště význačná zkame- 
nělinou Strornatocystitcs pentangularis n. sp.^) 
Na této drobě spočívá slabá lavice temné, šedozelené a nepravidelně 
štěpné břidlice (4). Stvomatocystites vyskytuje se již spoře, za to je ale hojný 
Agnostus integey Bary. Kromě toho přichází zde i jeden nový druh tohoto 
trilobita, dále též Hydyocephalusl carens Bary. a nepatrné zbytky Paya- 
doxida. 
Uvedená břidličná vložka vykazující faunu středokambrickou, 
stupně paradoxidového, upomíná přes to živě na vrstvy s Agnostus pisi- 
formis a Payabolina spinulosa svrchního kambria neb na vrstvy s Olenus 
gibbosus, téhož útvaru (Gotland, Oland atd.), dle srovnání p. profesora 
Jahna. Hornina téže povahy jako ona zVystrkova nebyla dosud 
nikde jinde v Cechách zjištěna. 
Břidla tato přichází pak pozvolna v typickou hlinitou břidlici para- 
doxidovou (5). 
Tolikéž v této vrstvě objevují se ještě nepatrné stopy Styomato- 
cystites pentangulayis, za to ale vyskytují se zde celé, pěkně Zachovalé exem- 
pláře trilobitů, jako Payadoxides spinosus Boeck sp., Conocoyyphe Sulzeyi 
Schloth., Agnostus integer Bayy a jeden malý, asi 2-5 mm dlouhý a 1-5 mm 
široký Obolus n. sp., s jemnými, soustřednými žebérky na skořápce. 
Nadloží paradoxidové břidlice tvoří opětně Třcmošenské slepence (1), 
které byly dříve mylně řáděny k pásmu Krušnohorskému (L i p o 1 d, 
Krejčí, Feistmantel aj.). 
Sám Pošepný^) označuje slepence na Vystrkově jako d^a 
přes to, že je jinde v okolí Jinců po právu řadí k slepencům Třemošen- 
skýni. 
Důkladného objasnění o patřičném jich zařádění dostalo se nám 
v posledních létech ^’ýzkumy J. J. J a h n o v ý m i.^) 
Dle laskavého sdělení pana prof. Jahna neobsahuje droba z Vystrko\'a 
CaCO^ takže petrograficky nesouhlasí s váp. pískovcem z lokality ,,Pod trním“ u Tej- 
řovíc, odkud Pompeckj uvádí 40 exemplářů druhu Stromatocystites pentangularis 
n. sp. 
b Archiv fůr praktische Geologie, II, díl, Freiberg 1895. 
Geologische Exkursionen im álteren Paláozoikum Mittelbóhmens. — 
O jineckém kambriu (Věstník Klubu přírodovědeckého v Prostějově za r. 1907. 
ročník X.). Jahn uvádí zde mezi jiným následující: ,, Oblast jineckého kambria 
prostoupena jest soustavou zlomů, dle nichž přesmyknuty byly Třcmošenské slepence 
na paradoxidové břidlice, takže pásy paradoxidových břidlic jsou jaksi vklíněny 
mezi pásy Třemošenských slepenců. Zlomy tyto probíhají asi rovnoběžně se směrem 
vrstev, jsouce tudíž i mezi sebou skoro rovnoběžný. Vrstvy paradoxidové břidlice 
mají skutečně celkem týž směr a sklon, jako vrstvy Třemošenských slepenců v pod- 
kladu i patru jejich (mimo profil u železničního mostu), tak že se opravdu zdá na 
první pohled, jako by tu byly Tíemošenské slepence normálně uloženy na paradoxi- 
dových břidlicích." Jak z našeho, k této stati přiloženého profilu zřejmo. 
X. 
l* 
