2 
Naleziště nové fauny jest uloženo v nedlouhé stráni, jež táhne se 
od jvých. k sevzáp. as km na jih od vesnice Klabavy. Po jejím hřbetě 
vedena trať železnice, spojující Rokycany s Plzní. 
Na jihových. konci prorvána je tato stráň hlubokou, poměrně úzkou 
roklí, směřující příčně, téměř od s. k j. Za strání k jzáp. zdvihá se pak 
návrší, které dostupuje nej vyššího bodu v křemencovém hřbetu Čiliny 
(520 m n. m.). Část stráně, roklí prorvaná, složena je po většině z tenko- 
lupenné břidlice hlinité, šedozelenavé, místy tmavočervenavé, velmi 
pevné, jemného slohu, výborně štípat elné, s šupinkami slídy. I v západ- 
nější části stráně lze pozorovat! vrstvy této břidlice. 
Pan prof. C y r i 1 1 r y t. P u r k y n ě sdělil mi k žádosti mojí ochotně 
svůj úsudek o tektonických poměrech naleziště, jež mnohokráte osobně 
navštívil. Jest mojí povinností, vyslovit! mu na tomto místě za laskavou 
ochotu upřímný dík. Sdělení toto doslovně zní ; 
,, Určení stratigrafického obzoru břidlic s novou faunou jest usnad- 
něno přítomností lože železné rudy (s převládajícím červenýnr oolithem), 
jež se rozkládá v bezprostřední blízkosti nalezišť. Ruda vysťupuje na den 
při dně výmolného údolíčka (rokle), jež má směr od jihu k severu a úsťí 
do údolí potoka Klabavky jižně obce Klabavy. Lože rudné má při svém 
výchozu v západní stráni údolíčka (rokle) a těsně za tratí železniční směr 
s. z. — j. v. a sklon j. z. 25°; ruda byla dobývána pomocí štoly směru s. j., 
jejíž zazděné ústí jest při západním okraji vyústění údolíčka (rokle.) Štolou 
jest ložisko proraženo čtyřikráte ve vzdálenostech 23 — 30 m následkem 
dislokac; plochy dislokační mají skoro týž směr jako lože rudné; snížení 
podél nich událo se postupně od jihu k severu, takže jest absolutní vržení 
u výchozu ložiska největší. 
Naleziště zkamenělin v břidlici jsou na třech místech (víz náčrt!). 
Dvě nalézají se ve východní stráni výmolného údolíčka, jedno (I) 
na sev., druhé (II) na jižní straně trati železniční. Sklon vrstev je tu jjz. 
20'\ tedy poněkud odchylný vzhledem k ložisku rudnému v naproti ležícím 
výchozu (x); z toho lze souditi, že i osou údolíčka (rokle) prochází zlom 
vrstevný a břidlice obou těchto nalezišť náleží obzoru poněkud vyššímu, 
než samo rudné ložisko. Naleziště třetí (III) nalézá se ve stráni údolí 
klabavského západně ústí štoly. Čára spojující výchoz ložiska rudného 
v údolíčku (rokli) s touto lokalitou, má směr poněkud západnější než jest 
směr ložiska, čímž jeví se břidlice naleziště toho jako velmi blízké nadloží 
ložiska rudného. 
Z důvodů tektonických možno tedy břidlici všech tří bodů položití do 
nej bližšího nadloží ložiska rudy železné, a poněvadž v nadloží tom žádné 
jiné ložisko rudné nebylo nalezeno, můžeme břidlici s novou faunou, dokud 
přesnější hranice mezi pá.smy těmi vůbec stanovena nebude, přičíst! bud 
nej spodnějším částem Dd^y nebo nej svrchnějším Dd^(i. 
Břidlice všech 3 míst shodují se ve všech vlastnostech petrografic- 
kých. Avšak to nemůže být rozhodujícím při řešení naší úlohy, ježto na 
XV. 
