2 
Pan dvorní rada prof. Dr. K. Vrba svěřil nám ku prozkoumání 
větší počet liliněn 3 >cli koulí a kusů s krystaly pocházejících z továrny 
v Hrušově. Na této kontaktní hmotě převládají černé, démantově 
lesklé, prismatické krystaly, jež nejsou totožné s arseničnanem železito- 
mědnat^mi popsaným Arzrunim, kterého jsme na ní vůbec nenalezli. 
Analysa ukázala, že to jsou krystah^ arseničnanu železitého FeAs 04 , 
který nebyl dosud ve tvaru krystalovém známý. 
Chemickou část tohoto pojednání a stanovení hustoty provedl 
I)r. A. Š i lu e k v chemickém ústavu, krystalografická a fysikální luěření 
Dr. B. J e ž e k v mineralogickém ústavu české university v Praze. Pánům 
ředitelům obou iistavů, panu dvornímu radovi Dr. K. Vrboví a panu 
prof. Dr. B. B r a u n e r o v i vzdáváme za laskavé svěření vý^zkumného 
materiálu a pomůcek ústavních srdečiré díky. 
Arseničnan železittí jest vionoklinický , pravděpodobirě monoklinicky 
prismatický. Měřeno bylo 15 krystalů a prohlédnuto asi 50 krystalů. 
Elementy krystalografické byly vypočteny z měření jednokruhových 
i dvojkruhových jednoho krystalu, kter}/ se k tomu pro výbornou jakost 
ploch tvarír (001) a (111) znamenitě hodil. Jednotlivé plochy vertikál- 
ního pásma tohoto krystalu neskytaly jednotiých ostr\Vh signálu pro 
měření jednokruhová, ležely však tak výborně v pásmu, že jich mohlo 
býti dobře použito pro aequatoriální justování tohoto pásma při měření 
dvojkřídlovém. Elementy byly vypočteny z měření dvojkruhových: 
Q 
( 001 ) 120 52 ' 
(111) 2D 2' 
a z úklonu: 111 : IIl ~ :3D 1.3' na 
a : b : c = 0-6155 : 1 : 0-3221, 
ji = 770 8 ' (1020 52'). 
Okolnost, že jsou klinodomata vyvinuta často jen na jednom konci 
orthodiagonály a že i plochy pyramidy positivní jsou skoro vždy roz- 
sáhlejší v oktantu levém zadním hořením a v sousedním často vůbec 
se nevyskytují, zdála by se poukazovat! na oddělení sfenoidické soustavy 
jednoklonné, ne-li dokonce na soustavu trojklonnou. Trojklonná soustava 
však jest vyloučena rovnoběžným shášením na ploše spodové (001) a různo- 
polárnost orthodiagonály nedala se zjistiti ani pyroelektricky (methodou 
Kundtovou) ani pomocí leptů. 
Měřením zjištěny liyly následující tvary: 
b (010), c (OOJ), m (110), n (210), q (011), k (021), t (401), a (Til). 
XVI. 
