4 
u 4 pozoroval jsem plochy na obou koncích. Převážnou většinu tvoří 
krystaly s plochami pásma vertikálného zakončené jen plochou spo- 
dovou c (OOl), která na žádném nechybí. Velmi hojné jsou též pyramidy 
o (íll), dosti vzácná jsou klinodomata, zejména (011) a orthodoma 
% (401) pozoroval jsem jen na 6 krystalech. Dosti častá kombinace tvarů 
h, m, c, k, co vykazující nestejný vývoj ploch na obou koncích ortho- 
diagonály vyobrazena je v obr. 1., kombinace všech tvaru zjištěných 
v idealisovaném obr. 2. 
Pásmo vertikální jest vždy silně rýhované až zbrázděné ve směru 
vertikálním, jednotlivé plochy jeho reflektují jen výminečně jednoduché 
signály. Z ploch tohoto pásma jsou nejlepší n (210) a b (010). Většinou 
leží však všecky signály ploch tohoto pásma přesně v pásmu a proto hodí 
se znamenitě pro aequatoriální postavení při měření dvojkruhovém. Plocha 
spodová c (001) jest na každém krystalu a vždy nejrozsáhlejší, zřídka 
však reflektuje signál jednoduše. Obyčejně b 3 'í'vá jakoby zlomena, často 
bývá nahrazena vicinálami blízkými pásmu klinodiagonálnímu a skytá 
nejčastěji dva, často i více reflexů signálů. Klinodomata mají povrch o něco 
dokonalejší než plocha spodová a k (021) reflektuje vždy dokonalejší 
signály než q (011). Orthodoma r (401) jest zastoupeno plochami rovnými, 
jež reflektují signál dosti dokonale. Nejdokonalejší jsou vždy a bez vý- 
minky plochy pyramidy co (111), jež jsou vždy hladké a rovné, takže 
reflektují vůbec signály nej dokonaleji, jsou-li jen poněkud širší. 
Stípatelnost patrná dle c (001), lom nerovný, krystaly jsou velmi 
kruché. Tvrdost = 5, hustota stanovená pyknometrem pro materiál 
analysovan5> (Šimek) obnáší 4'32. 
XVI. 
