7 
neboť jednotlivé svaly jsou zcela zřejmé. Vrstv}' retinální nejsou dosud 
differencovány. Poměry tvaru oka v této době vývinové vystihnouti lze 
také zřetelně na průřezech a to v projekci dorsoventrální a lateromediální. 
Již při prohlížení serie řezů z tohoto embrya, které řezáno ve směru pro- 
ximodistálním, jest nápadným vzhled jecinotlivých řezů. Na prvních řezech 
okem je nejdříve seříznuta čočka a za ní nalézá se řez okem z plochy tak, 
jakoby čočka nebyla zaujata do oka; teprve na dalších řezech objeví se 
čočka vnikající do váčku očního. Tyto obrazy vysvětliti si lze lehce z po- 
lohy oční, jak dobře viděti na fotografii modelu téhož embrya. 
Z uvedeného patrno, že oko v tomto stadiu jest následkem nestejno- 
měrného vzrůstu uloženo šikmo ve směru ventrodorsálním, nerv zrakový 
umístěn daleko na pólu dorsálním, blízko okraje frontálního 
Obr. 10. Ploténkový model očí s mozkem embrya člověčího 20 mm dl. 
Pohled se strany proximální. 
Zajímavým je pokrok ve vývoji oka zárodku 20 mm dlouhého. Jak 
z obrazu ploténkového modelu zřejmo, vzrostl mozek značně ve směru 
proximálním a dorsálním — ■ hemisfery. Následkem vzrůstu mozku hlavně 
ve směr dorsální, tudíž následkem zdánlivého posunutí středního mozku do 
zadu, vzrostl nerv zrakový do délky (obr, 10.). Poněvadž oko jest fixováno v pů- 
vodním místě, jest směr nervu zrakového šikmý ze zadu do předu, zachovává 
však při tom polohu skoro horizontální. (Obr. 11.) Kdežto ve stadiích dřívějších 
byly obě stopky nervů zrakových navzájem diametrálně uloženy, v jedné 
přímce, uzavírá v této době vývojové nerv zrakový úhel k čáře mediální 
asi 60®. Pokud se tvaru oka týče, jest ellipsoidní, ve směru předozadním 
protažené; vzrostlo hlavně na straně mediánní do předu, na straně dolní do 
'XIX. 
