16 
zůstal mnohem více dorsálně, tak že celé oko hledí již značněji ku předu 
než u zárodků mladších. Rovněž roviny položené okrajem sítnicový’m 
tvoří tupější úhel více skloněný od zadu do předu než ve stadiích dřívějších. 
V pozdějších dobách vývojových, kde již přerostly hemisfery skoro úplně 
střední mozek (srovnej embrj^o 38 mm dlouhé), vzrostlo oko hlavně na 
straně zadní a laterální, strana mediánní zůstala ve vzrůstu pozadu. Tímto 
vzrůstem stěny oční na straně laterální změnila se poloha okraje retinálního 
a uložení rovin okrajem obou očí položených. Oko hledí již daleko více ve 
stranu frontální (obr. 20.), jak dobře lze viděti na obrázku (řez hlavou embrya 
Obr. 20. Rez hla vou embrya člověčího 48 ‘inm dl. 
48 mm dlouhého), který poměr ten dobře vystihuje. V uvedeném stadiu 
vzrostla značně celá hlava ve stranu laterální, oči však zůstaly na témže 
místě, kde původně založeny b}dy. U embrya staršího, 48 mm dlouhého 
vzrostlo oko opět při celkovém vzrůstu hlavně na straně laterální, čímž 
sítnicový okraj blíží se ještě více rovině frontální, ačkoliv roviny tímto 
okrajem položené jsou ještě skloněny od zadix do předu, ovšem v úhlu ještě 
tupějším než u stadií mladších. U dalších foetů mění se vzrůstáním oka na 
straně mediánní, dále přírůstkem oka na straně laterální v předu rovina 
okraje retinálního tak, že přechází ještě více do roviny frontální, kteroužto 
polohu nalézáme skoro již úplně normální u novorozeněte. Patrno tudíž, 
že není správným náhled Nussbaumňv jenž praví ,,Es erfolgt aber bei 
allen Tieren und beim Menschen spáterhin eine Vorwártsverschiebung 
XIX. 
