2 
Tvrdost jest asi 272 jako u příbuzných minerálů. 
Jest pozorovati stopy štěpnosti přibližně kolmé na pásmu hranolovém, 
tedy (v. níže elementy krystalové) asi podle plochy spodové, která jako 
krystalová plocha se nevyskytuje. Goniometrické měření nedokonalých 
štěpných ploch (na třpyt) neposkytlo určitých výsledků. 
Vryp jest tmavě červený, o něco světlejší nežli stejně jemně rozetřený 
vryp pyrargyritu, s nepatrným odstínem do hnědá. 
Optické vlastnosti nelze na krystalcích tak málo průhledných přesně 
stanovití; v silně lomných tekutinách, na př. v roztoku jodidu barnato- 
rtuťnatého, vyjasní se nej drobnější krystalky samsonitu aspoň potud, že 
možno přibližně určití úhel zhášení na (110), jenž činí asi 28 — 30° v ostrém 
úhlu meziosním; pleochroism není silný, směr bližší vertikále jeví se o něco 
tmavší nežli směr zhášení k němu kolmý. 
Krystalový tvar samsonitu poznali autoři spinvně jako mono- 
symmetrický, leč jiných dat nepodávají. Naskytovala se tedy již předem 
otázka, jaké jsou krystalografické vztahy samsonitu k rovněž mono- 
symmetrickým členům isodimorfní skupiny pyrargyritové, totiž pyrostilp- 
nitu Ag^Sh^S^ a xanthokonu (rittingeritu) .dsg S^. Laskavostí p. 
dvorního rady K. Vrb y, jenž za tím účelem získal poměrně hojný 
materiál tohoto vzácného a nyní, po zániku dolů andreasberských, na 
nalezišti úplně nepřístupného minerálu, měl jsem příležitost provésti 
krystalografický výzkum samsonitu a stanovití jeho elementy i řadu 
krystalovou. 
Měřil jsem celkem 12 krystalů a větší počet prohlédl a s měřenými 
srovnal. Výzkum ten potvrdil monoklinickou souměrnost samsonitu, 
Wernerem a F r a a t z e m poznanou; vývoj kombinací nedává ni- 
žádných poukazů na hemiedrii nebo hemimorfii, jest tedy samsonit pravdě- 
podobně holoedrický a rozměry svými, někdy i habituálně, přibližuje se 
souměrnosti kosočtverečné. 
Elementy jeho jsou: 
« : ň : c = 1-2776 : 1 : 0-8180 
i? = 920 40'. 
Krystalová řada samsonitu obsahuje celkem jedenáct tvarů zjiště- . 
ných: « (100), / (210), w (110), (120), ? (140), ď (101), / (103), e (lOl), 
g (301), 71 (111), u (473). 
K těmto přistupuje několik tvarů nejistých a vicinálních, a to: 
příkré positivní orthodoma blízké tvaru (401) a druhé mezi tímto a (301); 
negativní orthodoma přibližně (10.0. 11), tedy vicinální k (101); dva 
nebo snad tři hranoly vertikální, jejichž úhlová data kolísají okolo hodnot 
daných symboly (470) a (340) resp. též mezi (130) a (140). 
Měřené úhly souhlasí dobře s vypočtenými: 
XX. 
