3 
IMěřeno ; 
Vypočteno: 
Hran 
m (110) 
m' (lIO) = 
= * 1030 50' 
— 
6 
c (lOl) 
d (101) 
* 65 14 
— 
7 
n (Til) 
* 35 8 
— 
7 
/ (103) 
45 23 
450 20' 
8 
g (301) 
31 37 
31 I 6 V 4 
2 
a (100) 
59 17 
59 200/4 
2 
m (IlO) 
71 26 
71 40’/4 
2 
d (101) 
a (100) 
55 15 
55 25V.4 
2 
jr (111) 
70 13 
69 58 
1 
m (110) 
69 41 
69 3 OV 2 
2 
q (140) 
83 59 
83 441/2 
1 
/ (103) 
g (301) 
76 46 
76 361/4 
1 
m (110) 
. 80 59 
81 01/2 
1 
7T (111) 
54 59 
54 541/2 
2 
m (110) 
l (210) 
18 56 
19 141/2 
9 
n (120) 
16 24 
16 411/2 
10 
7t (Til) 
44 39 
44 511/4 
2 
(Til) 
q (140) 
49 43 
49 501/2 
] 
u (473) 
G' (473) 
112 13 
112 7 
2 
e (lOl) 
56 32 
56 271/4 
2 
/ (103) 
70 32 
70 38 
2 
7C (111) 
21 37 
21 40 
1 
m (IlO) 
29 37 
29 381/4 
2 
q (140) 
28 5 
28 101/2 
1 
Z těchto tvarů nejméně časté jsou a (100), q (140), g (301) a g (473), 
ostatní nescházejí skoro nikdy. 
q (140) zjištěno na jednom krystalu z dobře s výpočtem souhlasících 
úhlů k oběma pyramidám n. i a, z jejichž pásma theoreticky postulované' o 
jen málo jest vychýleno. Úhel téže plochy k sousední ploše hranolu 
m (110) vykazoval značnou odchylku od hodnoty vypočtené: 
(140) : (110) = 26'^ 4' měř., 27^' 1' vypočt. 
Rovněž na jiných krystalech, na nichž nezřídka se vyskytlo klino- 
prisma blízké (140), úchylky byly značné a vždy v témže směru, t. j. od 
(140) k (130), tak že vlastně jest asi hranol (140) nahrazen vicinálním, 
o něco tupějším ve své hraně přední. 
g (301) vyskytlo se na dvou krystalech v plochách zřetelně vyvi- 
nutých, jednou přecházejíc ve příkřejší orthodomata a s nimi oscillačně 
se kombinujíc, podruhé ve ploše dosti veliké, jakosti dokonalé. 
G (473) na týchž dvou krystalech jest vyvinuto přibližně v rovno- 
váze se základní pyramidou kladnou jr; na jednom z krystalů reflektují 
jeho plochy prostředně, na druhém výborně, a uvedených šest úhlů za- 
ručuje svým velmi dobrým souhlasem s hodnotami vypočtenými nrčení 
1 * 
XX. 
