3 
skýtají vedle projekcí těchto částí především voskové ploténkové modely 
oka s mozkem, a že jenom vzájemným jích srovnáváním lze sí učíniti 
správný názor o probírané otázce, o tvaru v}dvářejícího se nervu zrako- 
v^ého a o vzájemné poloze očí, kteréžto otázky dlužno probírat! společně. 
Tím způsobem zůstávají poměry jak u malých, tak i u větších stadii tytéž 
a není třeba voliti za orientační čáru nebo bod nějakou jinou část oka 
neb okolí oka. 
I. Ryby. 
Vývin tvaru oka u ryb studoval jsem na úplné řadě embryí od prvého 
počátku vývoje až do stadia, kdy rybky počaly volně plovati u druhu 
,,Coregonus mařena", jenž vyznačuje se velmi ponenáhlým vývojem. 
Obr. 1. Rez hlavovým koncem 10 dmi starého embrya mařeny. 
Jelikož z vajíček v listopadu puštěných plovou rybky volně teprve v dubnu, 
možno obdržeti veškerá stadia vývojová bez velikých mezer. Všecka 
stadia byla jednak vyšetřována v celku po prosvícení a uložení v pry- 
skyřici, jednak zalit materiál do parafinu a řezán na bezvadné serie o 10 ^ 
tloušky jednoho řezu. 
Centrální nervstvo vytváří se u teleosteí, jak známo, tím způsobem, 
že odlučuje se od ektodermu solidní provaz ec buněčný, který se v části 
hlavové rozšíří. Později objeví se v tomto solidním provazci nejdříve 
malá dutinka, jež postupem vývoje se zvětšuje, až konečně vznikne v cen- 
trálním nervstvu dutina rozšiřující se též do váčků očních, tak že teprve 
v pozdější době vývinové odpovídá vývoj centrálního nervstva teleosteí 
vývinu téhož u ostatních obratlovců. 
Na řezech embrya 10 dnů starého (počítáno od položení a umělého 
oplození vajíčka), má centrální nervstvo v hlavovém konci na příčném 
řezu tvar trojúhelníka, jehož dorsální strana jest skoro rovna jen něco 
1 * 
XXII. 
