11 
modistálním 042 mm, v průměru dorsoventrálním 042 mm, lateromed. 
0-25 mm. Vzdálenost pupillárního okraje na straně distální je Od 6 mm, 
na straně proximální 041 mm dlouhá. 
Jiného tvaru začíná nabývati oko u embrya se spirálně stočenou 
zadní částí tělní, měřící v nejdelším průměru 3-6 mm] s hlavou v průměru 
proximodistálním 1-8 mm dlouhou. Na řezech se čočka oční již odloučila 
od epithelu (epiblastu), stopka nervu zrakového je však ještě dutá. Štěrbina 
na kouli oční jest v celém rozsahu značně široká. Z rozměrů oka, jehož 
průměr proximodistální je 045 mru, pr. dorsoventrální 041 mm, latero- 
mediální 0-25 mm a z ploténkového modelu vysvítá, že oko v této době 
vývojové nabývá formy prodloužené ve směru proximodistálním na rozdíl 
od stadia dříve uvedeného, kde oko bylo formy při ^.ohledu se strany 
kulovité. 
U zárodku něco staršího, jehož hlava proximodistálně měří 24 mm, 
má čočka ještě štěrbinovitou dutinku na laterálním pólu; stopka nervu 
očního jest však již skoro úplně buňkami vyplněna. U centrálního nervstva 
jest na povrchu již zřejmě vyvinuta vrstva nervová. Oko měří ve směru 
proximodistálním 0-76 mm, dorsoventrálním 0-67 mm, lateromediálním 
0-5 mm. Přibylo tedy oko, jehož forma z laterální strany pozorována jest 
zřejmě ovální, s dlouhou osou proximodistálně uloženou, u porovnání se 
stadiem předešlým, stejnoměrně ve směru proximodistálním i dorso- 
ventrálním. 
U embrya ještěrky již značně vyvinutého, jehož hlava v průměru 
proximodistálním má délku 3-2 mm, je čočka oka úplně uzavřená, vykazuje 
sotva znatelnou štěrbinku a je jinak v lamelly rozlišena. List retinální jest 
ještě nedifferencován, pouze vrstva nervová jest vyznačena. Duhovka 
jakož i zadní list mají hojnost pigmentu. Nervy zrakové sestávají z vláken 
nervovjích a chiasma je již vytvořeno. V této době vývojové jest oko, 
jak model a rozměry oka, jež jest ve směru proximodistálním 0-91 mm, 
v průměru dorsoventrálním 0-74 mm, lateromediálním 046 mm dlouhé, 
ukazují, proximodistálně protaženo. Oční nerv uložen na oku na straně 
ventrální, právě v jedné třetině oka, na straně proximální vstupuje nerv 
do bulbu 0-38 mm od okraje očního, na straně distální 048 mm. 
Jak dříve pří popisu embrya 28 mesoblastsomitů jsme uvedli, byl 
uložen retinální okraj excentricky a sice byla na straně distální vzdálenost 
okraje sítnicového od okraje oka mnohem větší než na straně proximální. 
Oko v oné době vývojové, jak popsáno, bylo kulaté a stopka nervu zrako- 
vého nalézala se skoro při samém proximálním okraji oka. V dalším vývoji 
vzrůstalo oko ve směr proximodistální, při čemž převládal vzrůst hlavně 
na straně proximální. Zároveň ovšem též přibývalo oku na velikosti di- 
stálně a ventrálně. Následkem tohoto vzrůstu dostává se nerv zrakový, 
který naprosto na svém původním místě a ve své původní poloze zůstává 
více ku středu oka, jak je dobře viděti u embrya posledně popsaného. 
XXII. 
